34 



Platanaceae. 2 vrste: PI. Orientalis, od Italije do Himalaje, i 

 P. occidentalis, od Meksika do Kanade; obje vrste vani. 



Rosaceae. Od prilike 2000 vrsta u svim zonama. — Velik broj 

 različnih /S^jiram- vrsta iz temp. i hladnih krajeva sj. hemisfere, većinom 

 uresni grmovi; Arunc-us silvestris ; Neillia; Exochorda iz centr. 

 Azije ; Cydonia vulgaris goji se poradi plodova, sjeme joj je oficinelno 

 (Semen Gydoniae); C. japanka iz Japana i različne odlike, uresni gr- 

 movi; različne Cotoneaster-vrsie ; Crataegus-Yrsie, Mespilus germanica, 

 poznata voćka ; Amelanchier ; Pirus communis, kruška ; različne kul- 

 turne odlike krušaka, kojih imamo u ekonom, odjelu potekoše kri- 

 žanjem od različnih divljih vrsta, kakove su P. Achras, P. persica, 

 P. cordata i dr. ; P. Malus, jabuka ; različne kulturne odlike jabuka, 

 kojih imamo lijep broj u ekonom, odjelu, postadoše također kri- 

 žanjem od divljih vrsta, kakove su P.pumila, P. dasyphylla itd., pored 

 ovih još različne druge P. -vrste ; oveći broj /Sor òms- vrsta, n. p. S. Au- 

 cuparia, S. Aria, S. torminalis, S domestica^ oskoruš i dr. ; u stakleniku 

 Eriohotrya japonica, iz Japana, u toplijim krajevima puno gojena 

 voćka. Bhodotifpus Jcerrioides i Kerria japonica, obje iz ist. Azije, 

 uresni grmovi; Neviusia; Turshia; oveći broj Ruhus-vrsis., kupina; 

 Fragaria, jagoda; različne kulturne odlike jagoda potekoše od či- 

 lejske F. chilo'ćnsis i od F. virginiana iz atlant. sj. Amerike; cir- 

 kumpolarna i alpinska Drijas octopetala na alpinumu ; jagodi slična 

 Duchesnea. Velik broj Potentilla-vrsisi ; Geum; Alchemilla; Agri- 

 monia; Sanguisorha. Velik broj i^osa-vrsta ; bezbrojne kulturne ruže, 

 najobljubljenije krasnice, potekoše od relativno malo praoblika, kakovi 

 su R. gallica, R. damascena, od kojih se dobiva i ružino ulje, R. centi- 

 folia (Flores Rosae), R. m,oschata i t. d. ; ruže penjalice (oko staklenika) 

 potekoše valjda od R. Banlcsiae iz Kine. Nuttallia iz pac. sj. Amerike ; 

 Prunus Armeniaca, kajsija, iz Turkestana i Mongolije ; P. insititia, u 

 Evropi i prednjoj Aziji, P. cerasifera, iz Turkestana i jugo-zap. Sibirije, 

 i P. domestica,^ nepoznatoga porijetla, su vrste, od kojih za cijelo 

 potekoše različne odlike naših šljiva ; P. Amygdalus, iz Turkestana 

 i cent. Azije, goji se u toplijim krajevima poradi mendula, koje su 

 i oficinelne (Amygdalae dulces et amarae); P. Persica, badem, valjda 

 iz Kine; P. spinosa, trnula; P. avium, trešnja, samonikla u Evropi, 

 P. Cerasiis,, višnja, iz male Azije, poznate voćke ; P. Mahaheh, u 

 juž. Evropi i maloj Aziji, goji se poradi miomirisnoga drveta, koje 

 služi u industrijalne svrhe; P. Padus; P. Laurocerasus, lovorvišnja, 

 zimzeleni otrovni i oficinelni grm u Mediteranu ; pored ovih još 

 vehk broj različnih P.-vrsta i odlika. 



