Oblik zemlje. 



Prilog povjesti geografije. 

 Napisao Dr. J. Hranilović, 



I. Stari Tijek. 



Pogledamo li oko sebe, to nam se onaj dio zemlje, koji pre- 

 gledati možemo, pričinja kano ravna ploča, koju ograničuje splo- 

 štena nješto kuba nebeskoga svoda. 



Zorni ovaj utisak bijaše mjerodajan po prve spekulacije o 

 zemaljskom obliku. Kao što mnogim drugim nazorima naše dobe 

 prvi korjen u povjesti grčke znanosti tražimo, tako nam valja i 

 glede oblika zemlje segnuti u bogatu riznicu grčke geografije. 



Homeru i Hesiodu ^ je zemlja plosni kotur, koji optječe 



^ Homerovoj geografiji opsežno raspravlja Strabo I. 1. — 7. 



Literaturu o mitološkom obliku zemlje sakupio je F orbiger, Hand- 

 buch d. alten Geographie I. p. 4 sq. 22. sq. Obilnu gradu je u novije doba 

 pribrao H. Martin, Memoire sur la cosmographie Grecque à l'epoque d' 

 Homere et d'Hésiode (Mem. de l'institut national de France, acad. des in- 

 cript. et helles lettres. Tom XXYHI. XXIX. 2.) 



Ispitavanja grčke geografije pokročila su u zadnjim godinama oso- 

 bito radom Nijemaca i Francuza znatno naprijed. Od godine 1877.. kada je 

 Ruge izdao drugo izdanje Peschelova djela Geschichte der Erdkunde, do 

 danas znatno se je naš sud u pogledu grčke geografije promijenio. Do Pe- 

 schela bijahu za najstariju periodu grčke geografije najbolja djela: Zeller, 

 Die Philosophie der Griechen. Leipzig, 1859-68. Brandis, Handbuch d. 

 Geschichte d. griechisch-röm. Philosophie in drei Theilen bis Aristoteles. 

 Berlin, 1835.— 60. 



God. 1879. izda Diels velevažno djelo Doxographi graeci; collegit, 

 recensuit, prolegomenis indicibusque instruxit H. D. U ovom je djelu li- 

 jepim uspjehom Diels poduzeo, da u raznim spisima kasnije dobe rastresene 

 geografske podatke veoma raznoličnog sadržaja svede na zajednički izvor, 

 koji je nama bio izgubljen. Taj su izvor ouai/.àt od;at Theophrasta, tr]., koji 

 bijaše učenik Aristotelov. Tek sada smo tako obavješteni o znanju najstarijih 

 grčkih geografa i astronoma, da možemo razvitak tog znanja proniknuti 



