58 



Istina, da ni Pitagora nijesu geografski podaci vodili do 

 kruglje, već geometrijsko-estetička spekulacija. 



Ove spekulacije bijahu podloga, na kojoj je Parmenid za- 

 snovao svoju velevažnu nauku o klimatičkim zonama, koja ozna- 

 čuje silan napredak u geografskom znanju ; Filolaj ^ nam je pako 

 poznat, da je kao učitelj širio nauku o krugljoličnosti zemlje. 



Valjda pod utjecajem pitagorejske nauke razmišljavao je i 

 Sokrate o pitanju, dali je zemlja plosna ili okrugla. ^ 



Ipak je tek Aristotele Parmenidovoj i Pitagorinoj nauci iz- 

 vojštio pobjedu, te je trebalo jošte mnogo borbe, dok je prevladalo 

 bolje osvjedočenje. Jošte Herodot, koji je tolike krajeve prošao i 

 duboko proniknuo mnoga pitanja fizikalne geografije, pristaje uz 

 nazor, da je zemlja kotur. On poznaje nedvojbeno Parmenidovu 

 nauku, ako ju i izvraća u poznatom opisu plovidbe feničkih mor- 

 nara oko Afrike. Njegovo mu je iskustvo pokazalo, da su topo- 

 grg.fski podaci o dalekim zemljama, kojima je glavom prolazio, u 

 grčkom učenom svijetu bili krivo shvaćani. To ga je navelo, da 

 je zabacio svaku astronomsku i matematičku spekulaciju o obliku 

 zemlje te se oslonio o svoje iskustvo, koje mu je zemlju svugdje 

 ravnom prikazalo. 



Herodot bijaše zadnji uvaženi branitelj starije, obumirajuće 

 nauke. Već kod Platona^ nalazimo jasno svjedočanstvo, da je 

 nauka o krugljoličnosti zemlje bila svojina prosvjetljenih duhova. 

 Platona nijesu geografske stvari toliko zanimale, da bi iz njegovih 

 spisa mogli rekonstruirati geografsko znanje njegove dobe. Osim 

 toga je mitični oblik, u koji on rado svoja geografska predočivanja 

 zaodjeva, od slabe koristi po jasnoću pojmova. 



obliku zemlje pako u Fedonu govori tako jasno, sravnjiva- 

 jući zemlju sa loptom, da nam je njegovo mnijenje izvan svake 

 dvojbe, a u kasnijim spisima zaprema nauka o okrugljosti zemlje 

 mnogo mjesta. 



Prema takovu razvitku znanosti nalazimo kod najvećeg pri- 

 rodoslovca starog vijeka, kod Aristotela, ne samo obilno gradivo za 

 po vješt našeg problema, nego također i važne dokaze za nauku o 

 okrugljosti zemlje. 



' Plato, Fedo 61. 

 2 Plato, Fedo 97. 

 ^ Fedo 110. 



