61 



duo od misli, da je zemlja kruglja, onda se je njezina veličina 

 mogla obrediti mjerenjem luka jedne najveće kružnice. 



Cini se, da su prvi Pitagorejci razmišljavali o veličini zemlje 

 te su tu ishodili od nazora, da je zemlja kruglja, na kojoj se kru- 

 govi nebeski projiciraju kano krugovi. 



Najstarija povjest ovog pitanja nam nije jasna. Aristotele ^ 

 doduše spominje, da je obim zemlje poznat te dapače navada, da 

 su matematičari, koji su taj obim proračunavali, dobili broj 400.000 

 stadija ; nu ipak nam razvitak ovog rezultata ne razlaže. 



Na drugi jedan broj vodi nas najstarije mjerenje stupnja u 

 početnom meridijanu grčke geografije, ^ koji je teko kroz Sijenu u 

 Egiptu i Lisimahiju na Helespontu. — Postupalo se je sljedećim 

 načinom : Zenit Sijene bijaše u zviježđu Raka, a zenit Lisimahije 

 bijaše u Zmajevoj glavi. Na nebeskom je svodu razmak tih točaka 

 24^ ili petnaesti dio kružnice. Udaljenost Sijene od Lisimahije 

 računala se je na 20.000 stadija. Ako je taj broj petnaesti dio 

 zemaljskog obima, to ovaj iznaša 300.000 stadija. 



Kako je cijeli ovaj problem i širim krugovima poznat bio, 

 pokazuje dialog matematičara i Strepsiadesa o mjerenju cijele 

 zemlje u Aristofanovim Oblacima. ^ 



Povjesna predaja svađa prvi racijonalni pokušaj, da se iz- 

 mjeri krug zemaljski na učenog Atenjana Eratostena * (278—195. 

 pr. Is.), kog pozove kralj Ptolemej Euergete na glasovitu knjižnicu 

 u Alexandriji. 



Nijedan znanstveni uspjeh Eratostenov nije tako na glas izašao, 

 kao njegovo mjerenje zemaljskog obima. Među suvremenicima 

 probudilo je ovo mjerenje najveću senzaciju, te je više doprinjelo, 

 da se ime njegovo do danas spominje, nego li cijela njegova 

 geografija. 



Ovo mjerenje bijaše u starom vijeku tako uvaženo, da su se 

 i njegovi poglavni neprijatelji ipak služili njegovim podacima, jer 

 su mu morali priznati, da je njegova metoda valjana, a podloga 

 pouzdana. 



^ De coelo II. 



^ Berger, Die geograph. Fragmente d. Eratosthenes p. 107. 173. 

 3 Aristoph. Nub. 201 sq. 



* Berger o. c. Eratosthene napisao je u tri knjige sistematičko geo- 

 grapsko djelo, koje Strabo zove ysfoypaytxà. 



