63 



3. Visina sunca u skafeju u Aleksandriji na dan 21. juna. 



4. Da su Aleksandrija i Asuan na istom meridijanu. 

 Podaci ovi jesu dosta točni i dovoljni, da se približno opre- 



djeli obim zemlje. Kut ekliptike bio je Eratostene za 6' prevelik 

 uzeo, a Sijena i Aleksandrija nijesu točno na istom meridijanu.^ 



Pomoću skafeja opredjelio je Eratostene visinu sunca u Ale- 

 xandriji 21. juna. Skafej je šuplja polukruglja, u kojoj je jedan 

 stup osovljen. 



Točna katastralna mjerenja egipatskih mjernika bijahu uda- 

 ljenost između Aleksandrije i Sijene sa 5000 stadija opredjelila. 



Po tome je Eratostene postavio sljedeći razmjer: 

 1/^^ : 1 = 5000 : 



je obim naše zemlje, a iz razmjera sliedi za = 250.000 

 stadija. 



Eratostene je valjda sam povisio ovaj broj na 252.000, da 

 bude ^^eo zemaljskog obima jednaka 4200 stadija. 



Jedan je dakle stupanj jednak 700 stadija. 



Eratostenovo mjerenje prešlo je i u srednji vijek, te uživaše 

 kroz stoljeća veliki ugled. 



Teško je bilo ocijeniti, u koliko se je Eratostene istini pri- 

 bližio, pošto jedinica njegove mjere — stadij — nije točno 

 poznat bio. 



Lepsius je u najnovije doba pokazao, da su nam egipatski 

 spomenici sačuvali tumačenje stadija. Pristajemo li uz Lepsiusa, 

 to je stadij jednak 300 staroegipatskih rifa ili 157 m. ^ 



Po tome je Eratostene obim zemlje uzeo 39.700 km. velik. 

 To je zaista veoma točan broj. 



^ Strabo, koji nam spominje rezultate Eratostenovog mjerenja, ne kaže, 

 kako je ovaj u tom poslu postupao. tom su nam vijesti sačuvane u astronom, 

 spisu stoika Cleomeda, koji je opet iz Posidonija crpio c. f. F. Wolf, Gesch. 

 d. Astronomie p. 201. — Blass, Disert. de Germno et Posidonio, Kiel, 1883. 



2 Kiepert (Lelirb. d. alt. Geogr. p. 5) i Jordan (Handbuch der Vermes- 

 sungskunde IL p. 2. sq.) računaju stadij na 185 m; po tome je Eratostenov 

 obim jednak 46,600 km.; Nissen (Handbuch d. Alterthumswiss. I. p. 702.) 

 uzimlje stadij sa 177 5 m Lepsius, D. Studium und der Gradmessung d. 

 Eratost. auf Grundlage der egypt. Maasse. Zeitschr. f egypt. v Sprache u. 

 Alterthumsk. XV. p. 1. sq. 



Uz broj 157 m. pristaju najodličniji geografi, cf. P es eh el-Rug e, Gesch. 

 d. Erdkunde p. 36. — Hultsch, Metrologie p. 63; Vivien de St. Martin, 

 Hist. de la Geographie p. 138. — 



