64 



Neovisno od Eratostena preračunao je Arhimed obim zemlje 

 na 300.000 stadija. ^ 



Poticaj, što ga je Eratostene dao, djelovaše dalje. Ne samo 

 proračunavanja, nego i prava mjerenja zemaljskog oboda zaređaju. 



Plinije pripovijeda (Hist. nat. XXXVII. 1. II. c. 109), da je 

 Dionisodor zemaljski radij opredjelio na 42.000 stadija. No kako je 

 već Bailly (Geschichte der Astronomie. Uebers. v. Bartels. Leipzig 

 1796, I. p. 37) istaknuo, u Dionisodorovu broju ne imamo tražiti 

 rezultat mjerenja, već samo račun iz poznatog obima zemlje. 



Tek kod Posidonija naiđemo opet na broj, koji se je temeljio 

 na vastitom mjerenju. Sirac Posidonij u Rimu, prijatelj Pompejev 

 i Ciceronov, uzeo je obim zemlje sa 180.000 stadija. Ovaj se broj 

 znatno razilazi od Eratostenovog, al nalazi svoje tumačenje u već 

 spomenutoj razlici u veličini raznih stadija. 



Primjetit se mora, da Posidonijevo ^ mjerenje nije bilo izve- 

 deno na zemlji, već na nebu, te se po tom od Eratostenovog mje- 

 renja, makar mu je metoda ista, bitno razlikuje. 



Kleomed nam dosta opširno javlja, kako je Posidonij mje- 

 renjem položaja Kanoba u Argi, gledajući ga iz otoka Roda i iz 

 Alexandrije, izračunao obim zemlje te dobio 240.000 stadija. Razmak 

 između Alexandrije i Roda uzeo je Posidonij sa 5000 stadija. 



Strabo pako spominje, da je Posidonij dobio za obim zemlje 

 180.000 stadija. To nas vodi do slutnje, da je Posidonij plagiator 

 Eratostenovog računa, kojim je ovaj opredjelio razmak između 

 Alexandrije i Roda. 



^ Woepke je pokazao (Propagations des chiffires indienes. Jour. asiat. 

 1863. p. 266 sq.), da se u Arenariju nalaze doskočice iz budističkih legenda, 

 te da je Arhimed spominjao brojeve, koje ni sam nije držao za ispravne. 



^ cf. Bake, Posidonii Rhodii reliquiae. Leyden, 1810. — Sepp, Zu 

 Posidonius Rhodius. Blatt, f. d. bayer. Gymnasialwesen XVIII. p. 397 sq. 

 — Bunbury, History of the Geography ot the Ancients. Vol. I. p. 93 sq. 

 London, 1879. — Gore istaknuto protuslovlje između Kleonieda i Strabona 

 ne da se izravnati, te je neriješena preporna točka u povjesti geografije. 

 Kleomed, koji je sam 300.000 stadija uzeo za ohim zemlje, opisuje Posi- 

 donij evo mjerenje u Kj/.Xc/.y] ^cwpia [xeiscópfov ed. Bake, Leyden, 1820. I. 10. p. 

 51. — Dvojbeno je, kada je Kleomed živio. Najvjerojatnije je, da je u če- 

 tvrtom vijeku po Js. živio. 



Straho spominje Posidonija u II. knjizi c. 95. c 102. — Plinius Hist. 

 nat. V. 132. — Letronne, o. c. p. 121. sq. 



Cijelu literaturu o Posidoniju sakupio je Susemihl, Gesch. d. griech. 

 Literatur der Alexandrinerzeit. II. p. 128. sq. 



