65 



Taj je brojem od 3750 stadija izražen. 



Posidonij je na temelju astronomičkih zapažanja na Kanobu 

 razmak između Alexandrije i Roda opredjelio. Taj razmak je bio 

 48. dio najvećeg kruga na nebu ili zemaljskog meridijana. Raz- 

 dijelimo li 180.000 stadija sa 48, to dobijemo 3750 t. j. onaj broj, 

 što ga je bio već Eratostene iznio. 



Posidonijevo mjerenje nam označuje nazadovanje grčke zna- 

 nosti, koja nije više imala sredstva, da pravim mjerenjem odredi 

 veličinu meridijanskih stupnjeva a po tom i veličinu zemlje. Mje- 

 renja, osnovana na astronomskim zapažanjima, ne podavahu do- 

 voljnu točnost. 



Onim podacima, kojima je Eratostene bio po egipatskim 

 mjernicima snabdjeven, ne bijaše nigdje para. 



Ovaj nepovoljni odnošaj upoznao je već veliki astronom 

 Hiparh, ^ koji je oštrom svojom kritikom Eratostenove geografije 

 — a možemo kazati, da je ta kritika mjestimice i preoštra bila — 

 znatno unapredio znanstveni razvitak geografije. On je odlučno 

 tražio, da se zasezanje i veličina zemlje ustanovi tačnim astrono- 

 mičkim određivanjem te istaknuo, da se samo tim putem može 

 dobiti točna slika o obliku zemlje. 



Ne ima dvojbe, da je Hiparh bio osvjedočen, da je zemlja 

 kruglja. Na žalost pako nije nam Strabo * sačuvao baš one po- 

 datke, u kojima se zrcale potanji nazori Hiparhovi o obliku zemlje. 

 Ističući, da je Hiparh držao zemlju za kruglju, Strabo samo spo- 

 minje, da se je Hiparh podao čudnim predstavama. Ni u kasnijem 

 znanstvenom radu ne naiđemo na tragove, koji bi nam te „čudne 

 predstave" razjasnili ili njihov utjecaj na geografiju zasvjedočili. 



Hiparh, koji oštro kritikuje Eratostenovu mjeru za obim 

 zemlje, jer da je također crpljena iz nepouzdanih podataka mor- 

 nara, sam priznaje, da jošte nije moguće Eratostenov broj kojim 

 boljim zamijeniti.^ 



Zahtjevi Hiparhovi, da se uvede veća točnost u određivanju 

 oblika i veličine zemlje, ne nađoše odziva. Posije njega se mate- 

 matički elemenat iz geografiije sve više gubi, a spoznanje o obliku 



^ Berg er, Die geograph Fragmente d. Hipparch. Leipzig, 1869. — 

 Hiparch, rodom iz Nikeje u Bitiniji, bavio se je g. 126. pr. I. na Rodu. 

 Strabo je u I. i II. knjizi njegovu nauku sačuvao. 



2 Strabo I. 62. 



3 Strabo II. 132. 



