66 



zemlje ne napreduje ni za korak. Geografi prepisuju jedan drugoga 

 te se ni ne trude, da ustanove i razjasne veličinu stadija, koji im 

 služi kano mjerstvena jedinica. 



Tako vidimo Marina Tirca, ^ kako slijepo prihvaća Posido- 

 nijev broj za obim zemlje, te na njemu cijelu sliku Oikumene 

 temelji. ^ 



Marinus Tirac je neumornim radom, kojim je cijelo geo- 

 grafsko znanje svog vremena sakupio, stekao naše priznanje; on 

 je reformirao upravo nazore o zasezanju i razmještaju kopna i 

 mora, al o obliku zemaljske kruglje nije ništa boljega znao iznijeti 

 nego Posidonijev broj. 



Uz Marina Tirca pristaje C Ptolomej (oko 140 g. po I.), od 

 kojega su nam dva velevažna djela sačuvana : Almagest i Geogra- 

 fija. U prvoj i drugoj knjizi Almagesta sakupio je Ptolomej ono 

 gradivo, koje se danas obično nazivlje „matematička geografija". 

 Ptolomej smatra zemlju negibivom krugljom, koja je središte 

 cijelog svemira. Ista se ova misao ističe i u Geografiji. 



U Almagestu Ptolomej se nije upustio u kritičko sravnjivanje 

 novih i starijih nauka, te se poglavno oslanja o Hiparha. veli- 

 čini zemaljske kruglje te o metodama, koje služe određivanju nje- 

 zine veličine, ništa ne spominje. 



Razjašnjenja o tim pitanjima nalazimo o Geografiji. 

 Kao što se Strabo trudi, da Eratostenov geografski sistem kri- 

 tički predoči, tako je i Ptolomej učinio djelo Marina Tirca isho- 

 dištem svog razlaganja. Ptolomej tumači u drugom poglavlju oblik 

 zemlje. Površina mora i kopna sačinjava površinu jedne kruglje, 

 koja imade isto središte sa nebeskim sferama. 



Ipak Ptolomej k boljemu poznavanju zemaljskog oblika ništa 

 ne prinaša. On dovađa određivanje^ veličine zemlje i položaja po- 

 jedinih točaka njene površine u savez sa nebeskim krugovima, te 

 slavi u velike Hiparhovo* znanje u tom smjeru, al metoda, kojom 

 postupa je davno iskušana, put, kojim polazi, nije nov. 



■* životu Marina Tirca nijesmo obavješteni. Znademo, daje mnogo 

 putovao i za vrijeme Trajana i Hadrijana u Aleksandriji se bavio. Pto- 

 lomej nam je najbolji izvor za njegovu geografiju, koja se nije sačuvala- 



^ Geogr. 1. I., c. 2. 7.; c. 3. 



* o. c. 1. L, c. 4. 



' o. c. 1. L, c. 7.: c. 11. 



