76 



tranom namazan, pa tako načinili most za se. Mravi znadu biti u 

 ostalom i indignirani, ako ih tko buni u mirnom uživanju. Tako 

 pripovjeda Forel, da je htjeo jednom zgodom lupom motriti na 

 hrastu ušence Aphis roburis, nu to je mravu Formica gagates bilo 

 sumnjivo, naslonili su se hrptom na grančice, prihvatili se tu na- 

 trag zakrenutimi nogami i dali otrovne salve. Neobični pojavi, koji 

 sjećaju na socijalne odnošaje samo kod čovjeka, jesu njihovo poljo- 

 djelstvo, ratovi, izlaganje slabića, kanibahzam, pokapanje mrtvaca, 

 stražari, kako se sporazume, kako se čiste, a od mnogo primjera 

 ove vrsti evo bar nekoje. — Za mrava Atta barbara vele, da sabire 

 sjemenje, kojemu odgrize korjenak, da ne klica, dočim je Forel 

 opazio kod Atta structor, da upravo obratno sama prouzroči kli- 

 canje sjemena time, da ga navlaži, pretvara time škrob u omiljelu 

 glikozu. Čudnovate pojave pripovjedaju o mravu Pogonomyrmex 

 barbatus iz Texasa, koji na odabranom mjestu sve bilje odgriza, 

 samo pusti travu Aristida stricta, ovu kasnije, kad dozrije, žanje, 

 očisti, spremi u stanu, a ako kiša nakvasi žitnice, iznese na sunce, 

 da se osuši. — Ratovi vode se srčano, često sa taktikom. Tako ras- 

 prši, kako sam već spomenuo, 60 Polyergusa više stotina vojnika 

 od Formica sanguinea, prem je i ovaj vještak te napada na F. 

 pratensis sa ispadnimi četami (Ausfallkorps) sa strane, a kad smete 

 neprijatelja, tad navale svi na juriš, pa se u tom bojnom kreševu 

 dogodi više puta, da se pojedinac vojnik zaleti, pa opkoljen samimi 

 neprijatelji, grize lijevo i desno, a neprijatelji malodušni bježe na 

 sve strane. Formica sanguinea napada u ostalom i taktično. Po- 

 jedini detachementi rade na svoju ruku; ako vide, da su slabi, 

 potegnu se natrag, dok dođu pomoćne čete. Tad navale na ulaze 

 neprijateljskog stana, puste izlaziti prazne, ali one sa kukuljicami 

 aretiraju, a koji se opiru, plate to glavom. Mravi u ostalom ne srcu 

 ludo u pogibelj. Pojedini samo zadirkivaju jedan u drugoga, ako 

 su dva, već navale na tuđinca, odrube mu ili rasmrskaju glavu. 

 A tek ako ih je množina, to je faktor, s kojim treba računati. 

 Forel veli, da ako se strese vreća od Formica pratensis na zemlju, 

 bježe odanle šturci, konjici, cvrčci, buhači i pauci, a trčci puste 

 i ugrabljen plijen, samo da sami ne zaglave. Vele, da čak 6 me- 

 tara duga južnoafrička zmija Python natalensis pusti svoj plijen, 

 ako se približava jato od Anomma arcens. Ako su mravi u opće 

 srčani borioci, ima med njima i kukavica. Myrmica scabrinodis 

 jede mrtve mrave. Tapinoma erraticum zgrabi mrtvog ili umirućeg 



