77 



mrava i bježi sa bojnog polja, da ne zaglavi. Ratovi se vode sad 

 radi stana, često radi stabla sa ušenci, katkad radi robova. Znadu 

 biti ti ratovi i veoma krvavi. Jednom su našli po Lincecumu u 

 Texasu 40.000 mrtvih na bojnom polju. Umorene i ranjene dru- 

 gove mravi odnesu i njeguju, dočim teško bolesne, jako ozleđene 

 spartanski izlažu. Sto više, Me. Cook i dr. tvrde, da mravi imaju 

 i svoje groblje, nekropole. Za Pogonomyrmex occidentalis iz Ame- 

 rike vele, da si otvor lijepo taracanog stana svakog večera zatvori, 

 a svako jutro, ako nije kiša, otvori. Komične scene odigravaju se 

 u večer na ulazu, kad zakašnjeli članovi zadruge poslije 7 sati do- 

 laze do vrata skoro posve zatvorenih. 



Mravi u ostalom dobro razpoznaju svojtu od tuđinca. Tako 

 je Formica fusca upoznala umjetno separirane svoje drugarice iza 

 1^/4 godine i primila ih kao sestrice. Prepoznaju pače i svoje se- 

 strice, kojih je nestalo kao kukuljica (Lubbock). Cini se, da tu po- 

 maže njihov posebni vonj t. zv. odorat au contact, jer ako se sepa- 

 rirani mravi operu, to iza pranja izbace ukućani i svojtu. Mac 

 Cook je vidio, kako mrav moH druga, da ga očisti; ovaj to čini, a 

 onaj se previja i ravna. Očiste se često međusobno, a često i 

 svaki sama sebe dlačicama na nogama, a pomažu i čeljusti. 



Socijalni odnošaji mrava postaju i time raznoličniji, što su 

 se kod njih nastanili razni kukci, koji su od mrava trpljeni, nekoji 

 pače rado vidjeni, tako, da ih mravi pače čuvaju ili čak i hrane. 

 Taj pojav simbioze prozvan je mirmekofilijom. Poznato je do sada 

 kakvih 700 vrsti mirmekofilnih kukaca. Većinom su to kornjaši. 

 Ima ih u mravinjaku kadšto samo nekoliko, a kadšto do 1000. Od 

 mnogih slučaja evo nekohko. Atemeles dade se od svog stano- 

 davca nahraniti, nakon što se je ticalima s njime sporazumio, a ovaj 

 ga pače natrag vuče, ako kani pobjeći. Uzrok tomu prijateljstvu je 

 možda ugodan vonj. Clavigerini tako su se adaptirali na ovaj za- 

 družni život, da su izgubili oči a ne mogu ni letjeti. Korisni su 

 mravima možda time, što skupina dlaka na kraju pokrilja izlučuje 

 sok, kojeg mravi sa slašću ližu. I ušence drže mravi kao svoje 

 krave muzare; hrane ih, pače nose van na bilje, na pašu i opet 

 kući ; što više nose kući i njihova jaja. Opazilo se je, da ušenci pu- 

 štaju više soka iz cijevčice na kraju zadke, ako ih mravi škaklju. 

 Dahlbom je vidio jednom, kako je mrav naganjao malenu crnu 

 Sphex sa ušencom u čeljustima, nadošli su k tomu drugovi 

 mrava i oteli ušenca. U Braziliji draga Formica attelaboides 



