101 



Pred nama je puklo neizmjerno more. U ^gečnom gibanju 

 goni se val za valom, pjeni se i bije o obalu, na kojoj stojimo. 

 Ne potraje dugo i mi moramo sa našeg stanovišta uzmicati, jer 

 je voda progutala dobar dio kopna: ne prodje nekoliko sati, pa 

 je kopno opet provirilo i more se vratilo u prijašnje svoje granice. 



U neprekidnoj izmjeni teče kroz vjekove ta promjena tako 

 redovno, kano što je tok sunca i mjeseca. Ostavimo li pako ovu 

 uzanu plohu, na kojoj se taj dogodjaj sbiva, pa promotrimo li 

 bližnju okolinu, to ćemo na skoro naići na neke znakove, koji u 

 nama probudjuju dvojbu, da li je u davnim, stoljećima bila obalna 

 crta ona ista, koja je i danas. 



Ne trebamo daleko segnuti za primjerima. I na našoj obali 

 sjećaju nas propale sgrade, koje danas voda pokriva, da je tu more 

 slavodobitno napredovalo. ^ Predjemò li na talijansku obalu, to 

 nam pokazuju obalne terase valuća u okolini Pesara i Ancone, da 

 je tu more nekoč više stojalo i dalje preko kopna sezalo nego li 

 danas. ^ Tu se je dakle baš protivno od onoga dogodilo, što smo 

 na našoj obali mogli opaziti. 



Pojavi ovi zovu se sekularno izpinjanje i poniranje kontine- 

 nata, jer se njihovi učinci tek nakon stoljeća opaziti mogu. Samo 

 rijedko se dogadja, da micanje obalne crte u jednom stoljeću više 

 iznaša od nekoliko decimetra ili dapače samo centimetra. 



Za primjer naglijeg gibanja navadjam Palmarolu na talijan- 

 skoj obali uz gaetanski zaljev. Kad je godine 1822. Pouillet Scrope 

 Palmarolu znanstveno istraživao, sastojaše se od dva otoka, koje 

 je dielio uzani morski kanal. ^ God. 1882. dodje gradački profesor 

 Dölter ovamo, te je on u svome izvještaju u „Denkschriften der 

 Wiener Akademie" iztaknuo, da kanala više nema i da je Palma- 

 rola jedan otok. Deset godina kasnije ustanovio je Hamilton Emons^ 

 točnim mjerenjem, da se je od god. 1822. otok pridigao za 64 

 metra u 70 godina. 



Do nedavna tumačili su se takovi pojavi gibanjem samoga 

 tla: Tlo se izpinje ili ponire, pa uslied toga diže se ili pada i 



^ Cf. Klöden, Ueber das Sinken der dalmat. Küste. 

 2 Svi nacrti i profili, koji su ilustrovali predavanje, morali su ovdje 

 izostati. 



3 Geological Transactions. S. 2. V. II. p. 216. 

 * Jahrbuch f. M. u. G. 1892. II. p. 83—85. 



