Copepodni plankton iz Jadranskoga mora. 



Evo u kratko popisa raznih vrsti životinja iz planktona, sa- 

 kupljenog za putovanja po Dalmaciji oko uskrsa g. 1892. Rečene 

 godine upriličio je g. J. Pfister na posebnom parobrodu „Zvonimir* 

 izlet po Dalmaciji u znanstvene svrhe. Na tom putu, koji je trajao 

 14 dana, sudjelovalo je šest nas prirodoslovaca, kojim je visoka 

 kr. zem. vlada veledušno podiehla podporu, svakomu u iznosu od 

 150 for. Prihku tu upotriebio sam, da svuda, gdje mi se je iko- 

 liko sgoda pružala, lovim sa jednostavnom pelagičnom, ili t. zv. 

 Müllerovom mrježom plankton, u svrhu da ga prije svega kvalita- 

 tivno iztražim. Plankton taj lovljen je svuda blizu obala, više 

 manje u lukama samim, a po svom sastavu može se klasificirati 

 kao čisti copepodni plankton, jer su Copepodi preko 90% sačinja- 

 vah. Studium planktona (sitnih životinjica i bilina, koje lebde na 

 površini mora) zabavlja danas u veliko zoologe, te se u tu svrhu 

 opremljuju velike i skupociene ekspedicije, jer se ide pače za tim, 

 da se konačno izpita i kvantitet života, što ga more producira, a 

 i druga razna, stranom i praktična pitanja dolaze tu u obzir. Na- 

 ravski, da u tako kratkom vremenu i to ne baš u najpovoljnije 

 godišnje doba, preko toga još bez ikakovih u tu svrhu potrebnih 

 aparata, nije mi bilo moguće drugo, nego da se ograničim lih na 

 konstatiranje vrstih, poglavito Gopepoda, koji u Jadranskom moru 

 svuda pretežni dio planktona sačinjavaju. Pak kako je Jadransko 

 more u tom pogledu slabo iztraženo, to je taj posao i prvi, koji 

 nam se namiče. Treba uvažiti, da u literaturi nigdje ne nadjoh 

 spomenute Gopepode iz ovih lokaliteta i da je moja mrježa [u. 

 mnogim, da nerečem svim lokalitetima, bila prva, koja je u tu 

 svrhu bačena u more. 



Najprije stadoh izpitivati bočicu sa planktonom, koji je po- 

 ticao iz gružke luke kod Dubrovnika. Moram reći, da mi je 

 tu opredieljivanje, prem sam se sa Gopepodima prije već bavio, 



10 



