160 



su, da se i druge crte u oba spektra podudaraju. Rungen i Paschen 

 u Hanoveru nastavili su istraživanje (ispor. Sitzungsbericht d. Akad. 

 d. Wissensch. zu Berlin od 20. lipnja 1895.), da odrede, koje crte 

 pripadaju samo heliju. Dobivši po metodi Ramsayevoj čisti helij 

 kao plin, oni u Geisslerovim cijevima istraživahu njegov spektar. 

 Po tom ima spektar helija 13 svijethh crta; od njih su se 7 (naj- 

 svjetlijih) pokazale kao parovi crta, druge 4 kao jednostavne, a 2 

 zadnje se teško vide, i to tek iza eksposicije od 7 sati na foto- 

 grafičnoj ploči. položaju helija među kemičkim elementima bilo 

 bi danas prerano zaključivati, jer za sad nema analogija; nadaju 

 se, da će to riješiti nova istraživanja uz pomoć Langleyjeva bolo- 

 metra i boljih fotografičnih ploča. Među tim je bar toliko pošlo za 

 rukom, da su crtu Ds i u suncu razdvojili u par crta. 



Ostaje dakle na suncu još jedna nepoznata tvar: coronium, 

 koji se očituje zelenom crtom u spektru korone, hromosfere, a kasto 

 i u spektrima sunčanih pjega (dužina vala 531 '70 milijuntina mm, 

 u skali Kirchhoffovoj 1474 K). Sada su stali motriti kamenite me- 

 teore, koji su nam donekle glasnici izvanzemaljskih nebeskih 

 tjelesa i u kojima je kemička analiza označila dosta znatan po- 

 stotak „nepoznate materije". I doista je vec Ramsay (Gompt. rend. 

 1895. Tom. 120. str. 1049) iz meteorita nađenoga u Augusta Gounty 

 (Virginija), koji po kemičkoj anahzi od god. 1871. ima 88'4 Fe, 

 10 2 Ni, 4 Go, 0-3 P, 0*2 G, i osim toga nešto Gu, Sn, Mn, Gl, 

 S i Si O2, ekstrahirao 45 cm.^ nekakvoga plina, koji se, prema 

 propisu priređen i osušen, očitovao u spektralnoj analizi kao argon 

 te pokazao i inače sva svojstva argona. Osim toga se pokazala i 

 tu žuta crta helija, koja je poređenjem sa čistim helijem identifi- 

 cirana. Po tom dakle ima argona i u svemirskim tjelesima, makar 

 ga i nema u suncu. Osim crta argona i helija ni jesu našli u plinu 

 meteorita (odstranivši iz njega sav vodik) nikakvih drugih crta. 

 Ramsay dodaje, da je našao već do sad helij u većini minerala 

 s rijetkim zemljama, pa je za to čudnovato, što ga nijesu već prije 

 našli. Već je lani rekao Sir Henry Roscoe u britanskoj skupštini, 

 da je to otkriće argona od najvećega interesa i najveće važnosti. 

 Osobito mu se činilo to otkriće važno radi toga, što je učinjeno 

 s primjenom eksaktnoga kemičkog pokusa na riješenje pitanja o 

 kemičkoj konstituciji zemlje. A kad je Berthelot vijest o otkriću 

 helija javio pariškoj akademiji, pobudila je ondje veliku sensaciju 

 i dala povoda zaključcima o pravoj naravi polarnoga i zodijakalnog 

 svjetla. 



Istraživanja se ovom dvostrukom znamenitom otkriću u 

 velike nastavljaju i mi ćemo se jamačno još na nj povratiti. 



0. Kučera. 



