EMLÉKBESZÉD PETROVICS FRIDRIK R. TAG FELETT. 113 
tól kölcsön kapott, vagy a" mit csekély tehetsége megszerezni engedett , 
mind azt hő vágygyal olvasá, a" nélkül hogy a" tudás" valamellyik osztá- 
lyát studiuma? fő tárgyává tette volna. Itt, e" fényes ház" jeles könyv- és 
kézirat-gyüjteményének megismerése után, e" tudományos társaság" nagy- 
méltóságu elnökének atyai vezérlete, igazgatása alatt, nyeré a fáradhat- 
lan szorgalmu ifju azon irányt, mellyben ót utóbb sikerrel látjuk haladni. 
Itt monda ó le a" sokoldaluságról, mellyre annak előtte vágyott, "s a he- 
lyett a legnagyobb buzgósággal és csüggedni soha nem tudó erós aka- 
rattal fordítá minden erejét s minden, hivatalos foglalatosságaitól üres , 
óráit nemzete "s hazája történeteinek és azon segédtudományoknak ta- 
nulására, mellyek nélkül a! történeti vizsgálódó magokból a" kútfejekból 
vagy épen nem, vagy csak zavaros ismereteket meríthet. Itt szerze a" kül- 
föld" mívelt nyelveiben annyi ügyességet, hogy azokat nem csak értené, 
de csinosan is tudná magát rajtok kifejezni. Itt irta Magyarország? törté- 
neteit időszaki táblákban, világosítva a" világ egykorú történeteivel7s a 
magyar királyok" nemzetségi lajstromival. 
Az volt pedig e. munka" irásánál legfőbb czélja — saját szavai sze- 
rint is , — hogy a" dicső magyar nemzet külső és belső polgári állapot- 
ját, a mindennapi foglalatosságokban nyilatkozó miveltségének mivol- 
tát, az ország" terjedelmének növekedését vagy fogyatkozását, "s a szom- 
széd nemzetekkel való összeköttetését olly világosan adja elő, hogy az 
ember akármellyik időszakot egy tekintetre átláthassa. "S e" szép czélt 
elérte teljesen! Mert, jóllehet ő volt hazánkban első , ki az előadás e 
nemét megkísértette, ámbár nem volt előtte példa, melly után indulha- 
tott volna: mégis olly pontos, olly teljes e munka, criticája olly józan 
és minden homályost, minden kétest, minden összefüggetlent annyira 
kizáró elejétől végig, hogy vele literaturánk" egy tetemes hiányát betöl- 
tetettnek bátran állíthatjuk. 
Hát nemzeti pallérozódásunk" történeteiről, az időszaki táblák" tol- 
dalékáról, mit mondjak? Alig van köztünk valaki, ki nem tudná, mi- 
képen régibb történetiróink a" nemzet belső és külső háborgásainak, "s az 
alkotmányos élet kifejlődésének, szóval, az egymás után következett 
eseményeknek leirását tartván az ország  historiájának, a" tudományok, 
művészetek", mesterségek" és ipar" kifejlődéséről, "s az erkölcsök" emel- 
METÉ SEK GYE Vis 1 15 
