230 A" MAGYAR TUD. TÁRSASÁG" TÖRTÉNETEI. 
tanítójává, majd dec. 20. a pesti egyetemhez különös természettörténet 
professorává neveztetett, mellyhez tartozólag, hallgatói számára kiadá a" 
füvészi műnyelv" rendszerét (Terminologia botanica. Buda, 1808. 8r. 118. 
lap, 2d. bővebb kiadás , u. o. 1815.IV és 148 lap.) Alig lépett új hivata- 
lába, mi 1809. febr. 9. történt, Winterl halálos betegségbe esvén, azon- 
nal átvette a" vegytan és füvészet tanítását, "s az orvosi kar" természettár- 
gyi gyüjteményei rendezését is. Végre 1811. Winter! székét elnyervén, 
tanította ama" két tudományt 1817ig, midőn a" füvésztan az elsőtól elvá- 
lasztatván, ő már most csak a" vegytant adta elő mint r. prof. egész 1838- 
ig, de idő közben mint helyettes, hol egyet, hol mást az említett tudo- 
mányok közúl is. E" mellett sokáig jegyzőséget, 1811—1813. dékánságot, 
1821—2ben rectorságot viselt, "s ez utóbbi évben a" karnak al-öregbiké- 
vé is lett. A" felebbieken "s számos álnevű kisebb és nagyobb munkakon 
kivűl még ezeket adta: Geschichte der Stadt Pesth, még 1806ban nyom- 
tatva, de csak 1816ban kiadva, Hartlebennél; Sr. VII és 140 lap ; "s P. 
Orfilas Rettungsverfahren bei Vergiftungen und dem Scheintode. Aus dem 
Französ. übers. u. vermehrt. Pest, 1819. n8r. XII és 184 I.; ő adta ki Ki- 
taibelnek többnyire kéziratbeli anyagait is honi vizeink" történetéhez: P. 
Kitaibel Hydrographica Vngariae, praemissa auctoris vita edidit. Pest, 
1829. n8r. 2 köt., s 1830ban egy általa feltalált chemiai kézi készület 
ismertetését közlötte. Továbbá tóle van: 1. Egy magyarnak észrevételei 
Marcel de Serres ausztriai birodalomban tett utazásai iránt. (Tud. Gy. 
1817. V.), "s 2. A keletindiai cholera (Orv. Tár, 1831. I.j; de fő érdeme, 
literaturánkat illetőleg, a: magyar vegytani múnyelv, mellyek bennünket 
e" hivatalos irományban: Gyógyszerek árszabása, (Buda, 1829. 4r.) aján- 
dékozott meg, "s melly azóta az orvosi és természettani irók által különb- 
ség nélkül elfogadtatott; valamint azon buzgóság, mellyel gyógyszeres 
nevendékeink közt nyelvünket behozta, úgy hogy közúlök a magyar 
ajkuak a" magisterium-tételkor nem németúűl, mint az előtt, hanem már 
1826tól fogva, magyarul értekeznének szóval és irásban, sót ő ezeknek 
1829ben kiadását is meginditotta illy czímmel: Gyógyszeres értekezések , 
mellyeket a" kir. magy. tud. mindennességben Schuster János kir. oktató 
vezérlése alatt a m. nevendék gyógyszeresek, kiszabott készítmények elő- 
állíitásakor közönségesen elmondottak. (Pest, 1829. 8r. 174 I.) Ebbeli ér- 
