20 I. NYELVTUDOMÁNY - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
a. még műveletlen, de ép és tiszta, el nem fogult embernek is könnyen 
megfogható ; igaz, hogy a" föntebb rendü igazságok is, emberi vizsgáló- 
dás" körét meghaladók lévén, inkább gyermeki hitet mint közvetlen átlá- 
tást és fölfogást kivánnak , "s az együgyü, tudatlan ember könnyebben 
hiszen bár mit is, mint a" félig vagy teljesen kimüvelt: de az is igaz más 
oldalról, hogy az együgyü tudatlan ember csak külkérgen rágódik , fön- 
tebb szellemébe, átlanos és részletes összefüggésébe , irányzatába az 
egésznek hatni nem képes; és hite, milly sötét, milly ingadozó a" mű- 
veletlen embernek ! "s annak is, mit jól hiszen, milly zavart, milly ér- 
telem- és érzelem -nélküli benne fogalma! hát a" mit nem jól hiszen? 
értem az előítéleteket, a" balvéleményeket és hiedelmeket, a?" babonákat 
és balgatagságokat, millyenekkel tömve a" műveletlen embernek hite, 
egész religioja. Igaz, a" keresztény religio, ha ez saját szellemében, 
eredeti tiszta szineiben adatik, maga legalkalmasb ama" balgatagságok- 
ból kiemelni embert; de, fájdalom! e? szellem , e? szinek , soha úgy 
tévesztve a" keresztény világban, a" köz életben nem voltak, mint épen 
az időben, a. magyar nép" kereszténynyé létének idejében, azon sötét 
századokban , hol minden, nyelv- természet- észtan, minden müvészet 
és műveltség parlagon feküdt vagy zavarban. És meddig tartá fogva e 
sötétség Európa" népeit! a" mi nemzetünk pedig még akkor is, mikor 
a" többiek emelkedni kezdének , egy vad hatalommal, egy mindent dúló, 
pusztító csordával, mellynek fanatiszmusa minden szépet, minden szen- 
tet szétszóra, zúza maga előtt, vala sokáig küszdeni kénytelen , gyak- 
ran "s nagy részben kietlen igája alá hajlani. Vélhetnők tán, hogy a 
XVI. századi reformatio segített rajtunk! de midőn egy részról a" hit 
alapjait megrendíté, és még is hitet, száraz hitet, "s mind csak hitet 
hirdete és parancsola; más részról, a" religio" szebb részét elemeitől 
megfosztá, a" képészet és hangászat már már éledezni kezdett műveit 
templomaiból kitiltá, üldözé és pusztiítá; az észnek szinte mint a" képz- 
erőnek fakadozó csiráit ismét és nagy részben elülé. De épen a! refor- 
mationak e" visszás és fonák indulata ébreszté föl, előbb ugyan a? két- 
kedés" lelkét, majd az emberiség szentséges jogainak visszakivánása 
vágyát a" kor" embereiben, melly vajha illő határait túl ne hágta volna ! 
"s épen amaz elveknek daczukra indult meg és sebes léptekkel haladott- 
a" képzerő és ész munkálni , és született a szépmüvészet és philoszophia, 
