24 I. NYELVTUDOMÁNY - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
Tehát csakugyan gyermekeknek kell lennünk, nemcsak , mit el- 
sóbbször vitattam, hogy a! szinészetet tudjuk megszeretni, de azért is, 
hogy keresztény religionk" eredeti saját szellemében éljünk. De ha ke- 
resztény szellemben kell gyermekeknek lennünk, szinészetünknek is ke- 
resztény szellemünek kell lennie. "S ez az, mit kimutatni jelenleg aka- 
rok.  Elválunk tehát egészen a" hellen szinészet szellemétől? sőt még 
közelebb járulandunk hozzá, jelesen mi a fő fogalmakat és a? művészet 
lényegét illeti. A" különzet egyedül, "s ez nem csekély , abban vonul 
össze, hogy az ottan főszerepet viselő phantaszia" képeit, itt az észnek 
eszméi , mellyeket a" keresztény religio megszentelt, váltják föl; helyt 
adva egyszersmind, de már nagyobb mérséklettel, és az örök eszmék 
alá rendelve, a" phantaszia képeinekis. Két fő dolgot veszünk itt vizs- 
gálat alá: a" szinészet vég czélját "s eredeti irányzatát; és az emberi vi- 
szontagságok" fő elvét, melly a" hellen szinészetben téveszthetlenül fön- 
lebeg, "s minden körülötte és alatta mozg. Befejezzük értekezésünket 
a" hellen szinészet" erkölcsi oldalainak átnézetével, és a miénknek , ahhoz 
tartva , megitélésével. 
Arisztoteles, a szinművészet elvont theoriájának atyja , a" tra- 
gödia fő czéljául az indulatok? tisztulását teszi. Plutarch pedig, erkölcsi 
gondolatai között, azt mondja, hogy a" hósszínmű a" végre találtatott 
föl (jobban: irányoztatott), hogy az embereket figyeltesse az élet vi- 
szontagságainak mellőzhetlenségükre, és megtanítsa (jobban: indítsa ) 
őket azoknak békes és türelmes viseletükre. Hagyjuk most Arisztote- 
lest és az indulatok" tisztulását, mint különben is természetes és szük- 
séges eredményét a!" czélszerü hősszínműnek; vizsgáljuk Plutarch derék 
mondatát. 
Ha ez igaz — igaz pedig, nem mert a" philoszoph mondta , hanem 
mert mondatát magából a" hellen színmüvészet legfönsóbb fokon állásá- 
nak korában irt és adott szinmüvek" szelleméből vonta el — ha, mon- 
dom, ez igaz, ugy én nem látom, mi áll az egész többistenségü régiség- 
ból közelebb a?" keresztény religio" elveihez, mint épen a" szinmüvészet" 
itt kimondott szelleme. A" pliatóni nézetek és eszmék nem állának 
ezekhez olly közel, "s még távolabb állanak a  Stoa szigoru erkölcsi 
elvei , mellyek a" bajokat nem annyira türelmesen viselni, mint inkább 
makacs gőggel megvetni, a! végzetet és isteneket daczolni parancsolák , 
