HELLEN - MAGYAR DRAMATURGIA. 49 
lelkében, hol törvényes királyi parancs és erkölcsi érzelem "s törvény 
iránti engedelmesség küzd, könnyebben gyóz az első az utolsó fölött , 
a" kegyes erkölcsi és a kemény emberi fölött. Itt nem ész és érzelem, 
" de az erkölcsi érzelem és az érzéki, a" haláltóli félelem állanak csatában 
egymás ellen; csak az utolsón kelle erót venni, "5 a győzelem bizonyos 
és dicső. "S e? fölött egy hellen hósleány nem sokáig küszde magával , 
miként tüstént látni fogjuk. 
Dics és tisztelet, fő jónak tartaték a hellen színvilágban, de csak 
az, melly szép, nemes tétekból sugárzik ember felé. És ez szükséges 
is volt olly nép" erőnyének táplálatára, melly a sírontúli halhatlanságot 
és boldogságot csak különös isteni kegynek tartá, melly csak egyegy 
isten kegyenczének lehet osztályává. Különben a! földalanti sötét világ, 
melly várá komor karjai közé a halandót, nem épen vala "s lehete ki- 
vánatos. Ennél fogva a" dicstelen és tiszteletnélküli életnél többre be- 
csülteték a" dicső halál. Példák erre a!" hősleányok: Antigone, Iphige- 
neia, Polüxéne, sót, némi tekintetben és bizonyos pontig, a" szerencsét- 
len szerelmü Phádra is. Látván a" hellen hósök, hogy a! halált becsü- 
lettel nem kerülhetik, megsiratván gyengéd panaszban az életet és kelle- 
mes fényt, melly az alvilágban nem lengend feléjük , nagy lélekkel men- 
tek a" halálba, az abból reájok sugárzó dicsőséget tartva szemeik előtt. 
— A" halál végten nem vala legnagyobb rossz, sót a" rosszaknak még 
legjobbika, mond Hekabe Eüripidesznél. Innen az öngyilkosság , nagy 
bajok között "s a gyalázat távolítása végett, nem vala bűn; az ember- 
áldozat, e? nézetből, föntebb jónak esetében, gyakorlott, nem titkolt 
ellenérzésükkel még is a" jobbaknak. 
Igen rossz kharakterü szerepek átalan a! hellen színmüvészetet 
nem mocskítják; az eróny nem annak ellentétében mutatkozott, mint 
inkább, miként már mondók, az élet" viszongásainak, a" végzet vagy is- 
tenek által küldött csapásoknak férfias és békes viseletében, megvivásá- 
ban vagy türésében, az eróny" sérelme nélkül, sót ennek szilárd állha- 
tosságával és végteni dicsőítésével. A" csalárdság azonban, és a" keser- 
édes boszuvágy legközönségesb emberi gyengeségek, itt "s ott még a" hiu 
uralkodási vágy, de mellyek között az első és utolsó rögtön megrovatik, 
a középsőben mérték és szerénység ajánltatik. A" hiu uralkodási vágy 
a" két testvér Atridákban, Agamemnon- és Menelaoszban (Zürip. auliszi 
ÚT To BVR. IVa 2. 7 
