70 PHILOSOPHIAI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
meghasonlás , és hogy ez a" kölcsönös ostromlás nem azt illeti, a mi a 
rendszerekben lényeges, hanem a" mi esetékes. 
Ez pedig a" philosophia! kifejlődéséből szükségképen származik. 
Elkerúlhetetlenűl megkivánja tudniillik ez, hogy midőn az, a" mi úgy 
a testi, mint a" szellemi világban egyedűl igaz , lényeges tisztaságra emel- 
tetik , lerontassék egyszersmind az esetékes, és puszta véleményhez 
tartozó. 
Maga a" gondolatok" összefüggése sürgeti, hogy itt említés legyen 
az álláspontok" lánczolatáról, melly az esetékes oldalak" kisebb vagy na- 
gyobb tömegétől kitetsző mértékben módosítatik. A? magasabb álláspont 
szükséges következménye az alsóbbaknak, és ezekből úgy fejlődik ki, 
ha az esetékesek" lerontása által a" lényegesek tisztább összehangzásban 
fogatnak föl: tehát a magasabb mindig magában foglalja az alsóbb fo- 
kúakat lényeges oldalaiknál fogva. 
Mihez képest két oldal tűnik föl a" rendszer" tartalmában is: c) 
az állító; és d) a! tagadó. i 
147998. 
c) Ha vizsgálat alá veszszük a" philosophiai criticákat, többféle 
módjára lelünk az állító rész" fölfogásának.  Ollykor mint egyedül biz- 
tosító, csak az előadási rend ajánltatik. Ez -a tartalomra nézve nem 
egyéb átnézetnél, melly szabadon összetartó belátás nélkül szűkölköd- 
vén, inkább előkészület, mint valódi fölfogás. De még kevésbbé követ- 
hető azon példa, melly minden egyesítő támaszpont nélkül ragadja meg 
a külön részeket. E" mód szolgailag tapadoz a betúhöz, képtelen tehát 
arra: hogy a rendszer" szellemét átértse; pedig csak úgy lehet tisztán 
teljes a fölfogás, ha magára az eszme  belszükségű kibontakozására 
ügyel.  Illyenkor a" lényeges oldalak közűl majd ezt, majd amazt talál- 
hatni határozott pontossággal kiemeltnek , melly, ha uralkodó irányza- 
tot alakít, megeszközli egyfelül az egésznek sajátságát is. Ama kétes 
zavar, mellybe ez által a" criticák bonyoltatnak , szükségessé teszi: hogy 
itt a felfogás különös gonddal történjék. Minél fogva emeltessenek ki 
határozottan 1) az alap- vagy is olly gondolatok, mellyek bizonyos rend- 
szerben uralkodók gyanánt kivive tetemes fordulatot, vagy haladást szül- 
nek a philosophia" kifejlődésében; 2) gyúűjtessék szerkezetten össze, va- 
