A" PHILOSOPHIAI RENDSZEREK" MÉLTATÁSA. 75 
Minél fogva szorosan meg kell határozni, ha vajjon a" lánczolat 
nem szakasztatott-e meg valahol idegen tag" becsuszszantása, vagy titkon 
történt ugrás által. Minthogy továbbá a lelketlen mód csak külsőkép 
egyesíti az egész? részeit, szükséges az egyesítés" okait, valamint azon 
sajátságot is pontosan kijelelni, melly miatta az egészen elömlik. 
Ezek után úgy álland előttünk a" redszer, mint valamelly közve- 
tetlenül fölfogott műdarab, mellyet azonban, még teljesen megmagyará- 
zottnak itélni nem lehet.  Sajátságairól, álláspontja sót nézeteinek mi- 
nőségéről is tehetni még olly kérdéseket, mellyekre a" fölfogás" belső 
irányzata kielégítőleg nem válaszolhat, hely- és czélszerűnek látszik te- 
hát, hogy a" külső" fejtegetésére bocsátkozzunk. 
17. §. 
B) A" teljes megmagyarázhatás okvetetlenül megkivánja azon ele- 
mek" kijelelését, mellyek miatt a rendszert kitüntető , sajátságos, és a 
philosophus" személyességében mélyen alapuló nézet, korszaka" kivána- 
taihoz , "s tudományos állásához képest csak így, és nem máskép fejlód- 
hetett ki. "Nem is lehet a philosophiai rendszer vak eset szüleménye, 
valamint az önkényé sem, hanem szerzője szellemi szükségtől ösztönöz- 
tetett arra, hogy tudását épen illy sajátsággal nyilatkoztassa. És ez ama" 
pont, melly miatt philosophiai rendszer szükséges elemében soha szü- 
kölködhetik az igazságnak.  Hasonlólag munkált alakúlásává a" korszak 
is. . És épen azért a" felfogás" külső irányzata két szemponton nyugszik : 
8) a" történetin, és h) a" személybelin. 
g) Álljon pedig bárminő viszonyban korszakához a" philosophus, 
mindenkor az marad nézeteinek , sót egész szellemi életének indító alap- 
ja. Megesik ugyan, hogy kora" uralkodó irányzatától eltávozván egy 
ellenkezőt nyit magának; de még akkor sem más, mint kora" tagadóla- 
gos embere. Leginkább gyarapúland tehát a felfogás" tökélye, ha kö- 
zelebbról megismerkedünk a" rendszert föltételező pontokkal. 
Továbbá , mivel a" valódi philosophusban , tudáson kivül , még elő- 
adási mesterség is kivántatik, látni lehet: hogy a" történeti szempont 
két dologra ügyel, ugymint: i) a" tudásra; és j) az előadási mesterségre. 
10" 
