A" PHILOSOPHIAI RENDSZEREK" MÉLTATÁSA. 17 
részre oszlik ; és ezek közúl mindenik csak egyes perczét szilárdítja meg 
az: eszmének. — Megtörténhetik azután még az is, hogy a melly szó a" 
gondolkodó előtt tökéletes jele a gondolatnak , épen nem hasonló a" hal- 
lóra nézve. . És nem ok nélkül, mert mindenik egyed szellemi fejlettsé- 
géhez képest egy neki tulajdon nyelvvel bir. A"? mi, kivált a" philoso- 
phiában, hol a nyelv egyiránt halad a" gondolat? bontakozásával, "s épen 
azért a köz életé úgy, a" mint van, nem mindig czélirányos , számtalan 
félre értésre szolgáltat alkalmat. 
Ha tehát a" philosophiai élet bizonyos időig valamelly iskolában 
megszilárdult, meg kellett szilárdulnia a. műnyelvnek is. . Midón pedig 
a" philosophiai élet újolag megindul, haladásában csak az előbbi fokok" 
eredményeinél veheti kezdetét, a mi nyilván mutatja: hogy a" rendsze- 
rek egymást nemcsak tudásra, hanem szóbeli előadásra nézve is fül 
szokták világosítani. 
20. §. 
h) Az eddig érintett oldalak nyithatnak ugyan már valódi criti- 
cára útat, de még nem képesek azt mindenkép megalapítani. Hiányzik 
tudniillik egy a" rendszerre épen azt a" bélyeget ütő oldal, melly őt sa- 
játságos életében valamennyitól megválasztja. Ez a" philosophus? sze- 
mélyessége. 
Két pontra kell itt vigyázni, úgymint: az egyediségre, és ala- 
nyiságra, mellyek közt nyomozóbb megfontolás után nagy a" különbség. 
Amaz , mivel képes magát a" dolgot gondolni , nem akadályozza az eszme 
tárgyilagos fölfogását "s kivitelét; ellenkezőt szokott eszközleni az ala- 
nyiság. 
Ha lélektani szempontból vizsgáljuk az embert, szellemi oldalá- 
nál fogva is egy organismus ő, mellynek lényeges tagjai megmeg külön, 
de kisebb organismusokat alakítanak. Midőn közúlök mindenik rajta 
van, hogy munkálkodtában saját törvényei mellett az egészéit is ponto- 
san teljesítse , akkor díszlik a? tehetségek" általányos összehangzása , melly 
tetőpontját teszi az alanyi tökélynek. Ezt kivánná a  philosophia esz- 
méje; de valamint ez az egész emberiségre, úgy amaz is olly; eszme az 
egyes emberre nézve, mellyhez tudományos élettel csak közelíteni lehet. 
