s2 PHILOSOPHIAI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
20:"ú9t 
Elsó, mire illy dolgozatnál ügyelni kell, a" philosophiáról alaki- 
tott fogalom. Nüsslein ebben véli föllelhetőónek ama" gyököt, melly vagy 
életnek, vagy enyészetnek ereit szokta magából kizsendíteni.  Sót már 
azok az elhirlelt különködések "s azok az egymást ostromló vitatkozások 
is eléggé mutatják: mi nagyon sok fontos, "s a" philosophiai egészet te- 
kintve, mi nagyon sok sajátságos függ a fogalom" meghatározásától. 
A" meghatározást eszközlő mód történeti is speculatioi is lehet. 
Amaz a" rendszereket összetartja, lényeges oldalaikat kiemeli, és ezek" 
egyesítéséből alkotja a fogalmat; a" speculatioi ellenben többnyire csak 
egyes rendszer" sajátságaihoz méri a fogalom meghatározását. Innen 
a" visszatetsző különködések. 
Azonban , használtassék bármellyik mód, szoros átvizsgálása után 
figyelemre méltó a" hely is, hol a" fogalom előkerül.  Ollykor mindjárt 
a" rendszer" elején találhatni őtet, "s a szerkezet az által lesz, hogy a 
benne összekapcsolt határozatok tudományosan kifejtetnek. Azon felül , 
hogy illy esetben nagyobb részint csak önkényes képzelet adatik a phi- 
losophiáról, néha több, néha kevesebb van a" rendszerben , mint a" fo- 
galomból következtetni lehetne. És el pont mindig különös vizsgálatot 
érdemel; mert nagyon biztos úton vezet a" hézagok" rejtekeihez. Ha el- 
lenben a fogalom, mint szükséges eredmény, a! rendszer" végén fordúl 
elő, önmaga tesz róla bizonyságot a munka! szerkezete. 
Hasonló vizsgálatot kiván a" felosztás is, melly által az egész 
részekre tagoltatott. Midőn ebben a? rendszer a divatozó szokástól el- 
tér, biráltassék meg minden más előtt az azt eszközlő alap. Igy né- 
mellyek az Aestheticát lényeges résznek tartják, mások pedig azt a" Phi- 
losophia határai közűl egészen kizárják. Ugyan ez történik a" Logicával 
is. . Hogy itt annál könnyebb legyen az eligazodás , szemügyre fogassék 
a részek közötti összefüggés, melly ha belső, a" rendszer" lényegén-, ha 
külső , szokás szerint önkényen alapúland. 
Tapasztalhatni továbbá, hogy a" részek" tartalma iránt sem igen 
összehangzók az itéletek.  Példáúl: sokan Logicában fejtegetik a" cate- 
goriákat , mellyek mások szerint az Ontologiához számoltatnak ; némely- 
lyek meg Ontologiában származtatják azt, mi nem kevesek" állításaként 
