88 PHILOSOPIIIAI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
és jelenkor" legnevezetesb bölcseinek. Ezen nyomon kell indulni annak , 
ki minden előitélettől menten akar gondolkodni. Ezen elv" szemmel- 
tartása nélkül a" leggyakorlottabb bölcselkedő eltévedvén, igen gyakran 
az igazság és valóság helyett csak árnyékát látja az igaznak és valónak. 
Ez okra nézve fő tiszte a bölcseség- kedvelőnek, hogy az emberi lélek- 
nek öntermészetében gyökerezett törvényeit szemesen kikémlelvén, ugyan- 
azokat goldolkozás közben szem előtt tartsa. 
De talán innen az következik: hogy a" korunkat megelőzött tu- 
dósok" különféle munkái inkább akadályozzák, mint segítik törekedé- 
sinket. — Vajha, legalább némelly tekintetben, ez úgy ne volna! Há- 
látlanság vétke nélkül azt meg nem ismerni lehetetlen, hogy elődink a" 
józan észt, emberi valónknak ezen isteni szikráját helyesen használván, 
sok, egyébként igen nehéz tárgyakra nézve biztos utat nyitának: mind 
e" mellett az is tagadhatatlan, hogy némelly , főleg ujabb bülcselkedők , 
egyéb körűlményeket elhallgatván, majd a" kitüzött tárgy" fensége, majd 
a gondolkozás fölengzése, majd a" kifejezés" homályossága miatt akara- 
tunk ellen is azon gondolatra birnak bennünket, hogy az emberi ész 
természeti törvényeitól, legalább a közönségesebbektól eltávoztak. 
A" most mondottakat honunkra alkalmazván örömmel említhet- 
jük, hogy nagy számmal vannak olly tudósink, kik részint önerejök" 
ügyes használása, részint helyes oktatás , részint sokféle olvasás által a 
Philosophiában jeles előmenetelt tevének: mind e? mellett, ha önhitten 
magunknak hizelgni nem akarunk, ki kell mondanunk , miszerint olly- 
nemű bölcselkedőink, kik munkálás közben müvelt eszük" törvényein 
kivűl minden más tekintetet félre tennének, kevesen vannak.  Rend- 
szerint megelégsznek azzal, ha a" más nemzetek" bölcsei által föltalált és 
előterjesztett állításokat iskoláinkba áthozhatják. Nagyobb részint szo0- 
rosan azon rendhez kötik magokat, mellyet atyáink az ifjuság tanítása 
közben követendőnek állítának.  Következőleg honi bölcselkedőink a 
Philosophiát, tartalmára nézve, nagyobbadán a! külföldi bölcsek" tekin- 
tetére; a rendre nézve pedig, jobbadán a" bevett iskolai rendszerre épi- 
Wissenschaft hindurch"", LL. Historische Entwickelung der speculativen Philosophie 
von Kant bis Hegel. Von Heinrich Moritz Chalybáus , Doctor d. Phil. und Professor 
an der königl. Militárbildungsanstalt zu Dresden. Dresden, 1837. a! 4. lapon. 
