II. ONHAJTÁSOK A" PHILOSOPHIÁRA NÉZVE HAZÁNKBAN. 95 
dolat" kifejezésére. — De ha nincs szó, bátran használható! — Talán 
van szó, de nem eléggé ismeretes. Talán a" szó alkotható, mert a" tárgy 
és gondolat igen természetes 1). Nyelvünknek mint minden egyébnek 
majd borult majd derúlt vala állapota; majd fényes majd homályos volt 
csillagzata. . Sokszor a tudatlanság, majd pedig a" gondatlanság a" nagy 
kincsnek, a" szép nyelvnek ártalmára vala. Egyszer vallási villongás, 
másszor hazafi buzgóság bővebb kifejtésére eszközúl szolgála. A" nemzet 
pedig mint egyéb szokásiban, úgy a nyelv" tulajdoninak fentartásában 
mindig állandó marada. Azért menjünk vissza nemzeti nyelvünk" szebb 
koraira , "5 emlékezzünk annak igen jeles tulajdonira. Sok jól alkotott 
szó van a régiségben, "s kivánatos változóságot találunk nyelvünk" ter- 
mészetében. Egyébként is többen vannak, kik az útat előttünk meg- 
törék , kik a" philosophiának minden részét gondosan fölvevék , kik a" 
többször előforduló "s használható szavakat magyarul kifejezék. Azon- 
ban sok szó van még helyesen alkotandó, sok a! többféle közűl oko- 
san kiválasztandó, sok a? homályosság miatt értelmesen meghatározandó. 
Ezen fölül philosophiai nyelvünkben mennyit. kell még simítani? Hány 
helytelen kifejezést kell jobbal fölváltani? Milly sok rögös mondatot kell 
csinosbra változtatni? E" czélra alkalmatos minden legkisebb de jól dol- 
gozott philosophiai értekezés; hasznos minden, nagyobb gonddal készí- 
tett philosophiai munka; hasznos minden szófejtés, minden szógyűjtés , 
minden szótár-készíités ; hasznos minden , mi a" philosophiai nyelvet köny- 
nyíti, bővíti, szépíti; egy szóval hasznos minden, mi azt akármelly 
módon elősegéli. 
Itt azonban e" gondoskodást valaki talán szerfölöttinek mondja? 
a" philosophiai nyelvnek tisztítását, simítását "s akárminő tökéletesítését 
ha nem haszontalannak , legalább szükségtelennek állítván. Hiszen , úgy 
mond , más , főkép európai nemzetek" példája szerint vannak a! philo- 
sophiának tulajdon és így mindenütt megtartandó vagy legalább megtart- 
ható szavai "s kifejezései. Azért mit más nemzetek a" görög vagy latin 
1) Az ékesszólás nagy mestere a? philosophiáról értekezvén így ir: ,,Nobis 
etiam verba parienda sunt, imponendague nova novis rebus nomina: guod guidem 
nemo mediocriter doctus mirabitur, cogitans in omni arte, cujus nsus vulgaris com- 
munisgue non sit, multam novitatem nominum esse , guum constituantur earum rerum 
vocabula , guae in guague re versentur." Cic. De finibus L. III. c. 1. 
