102 PHILOSOPHIAI - OSZTÁGYI ÉRTEKEZÉSEK. 
sú nevelő intézetekbe, mellyekkel a" realis tudományok" napfényre hoza- 
tala megkönnyítetett. 
Nem szándékom itten a minden országban különösen a" refor- 
matió" ideje után felállított vagy módosított academiákat rendre előszám- 
lálni: hanem, a" mi érdekesebb , azoknak szellemi mivoltokról akarok ál- 
talános rajzokat adni. 
Közönséges panasz ma a" külföldi folyóiratokban, hogy a" féltu- 
dósok" száma megszaporodott, hogy bizonyos pedantság foglalta el ma- 
gokat a" tudományok körül forgolódókat is, melly azoknak megtanulá- 
sától vissza ijeszti a" tanulókat; és a. mi még több, az oskolai tanitás- 
mód felett is mérges harcz eredett a humanisták és realisták közt; 
mint ha az egyeztetéspontra már semmi kutfók nyitva nem állanának. 
De ha jól meggondoljuk a dolgot, mind a" panasznak , mind az 
érintett harcznak ingatag alapjai vannak; mert derék tudósok" számá- 
ban ma sem fogyatkozik Európa, sót mondhatni bővelkedik ; az oskolai 
nevelésben pedig az időkorhoz képest mindenütt láthatni czélirányos ja- 
vításokat, és javalatokat, mellyeknek practicai hasznok nem maradnak 
ki. Az egész kérdésnek súlya tehát végre is az ember" testi és szellemi 
természetét érdekli. 
Hogy a" tudományoknak, bár mellyik ágazatját tárgyazzák is azok 
a cselekvóleg munkás életnek , tagadhatatlan nagy becsök van, arról szót 
is vesztegetni felesleges volna; nem is ev legközelebbi szempontból foly- 
hat ki a" fenérintett életbeli fő kérdéseknek egyenes magyarázata, hanem 
még egy felsőbb szempontot kell keresni, melly azt tudassa meg velünk, 
honnan eredtek a" tadományok , s mi hozta azokat lételre? és ha ezen 
felsőbb szempontot megtaláljuk , az egymástól most messzire eltérni lát- 
szó életbeli kérdéseket is a magok eredeti kútfejére vissza vezethetjük, 
"s egyszersmind a" tudós egyesületek" és alapitványok" természeteiről tisz- 
tába jöhetünk. 
Már felyebb érintve voltak a phantasia!  ésokosság mint két 
tetlegesen dolgozó erőknek munkálatai az emberre : midőn az egyik szinte 
bevégezné a maga munkálatát , akkor a" másik" uralkodásának kell szük- 
ségesképen elkezdődni, jól megjegyezve, hogy itt nem egyes emberek" 
vagy nemzetek" hanem az egész emberiség" közönséges rajzának kell szem 
előtt lebegni; mert egyesek , mint némelly nemzetek is, sokáig, vagy el- 
