III. TUDÓS EGYESÜLETEK. "S ALAPÍTVÁNYOK" HASZNAIRÓL. 103 
eenyésztekig is megmaradhatnak a" phantasiai éldeletben; de az okosság 
egyik vagy másik osztályánál az emberi népcsoportoknak minden év- 
szakon keresztűl be últ a maga trónjába, "s mint tiszta intelligentia 
gyakorlotta és gyakorolja is szűntelen a" többi tudatlan tömegen azt a 
hatalmat, melly szellemi — vagy is isteni származáatjától elválhatatlan. 
Phoenicia, Görögország, Róma, korunkban Anglia, Franczia- és Német- 
ország bizonyságok erre, 
Mig az ember csak a! testi érzések" hatalma alatt van "s okossága 
szunyadoz, addig a tudományos isméretek idegen vendégek nála, 
mellyekben azért szellemileg nem is gyönyörködhetik; de ha egyszer 
körülményei oda érhettek meg, hogy az eszmélés" útján lassanként meg- 
válhat az érzékiség" rablánczaitól, akkor lelki idomúlásának stadiuma 
is elkezdődik. — Ezen közönséges igazságokat elég itt csak megérinteni ; 
sokkal fontosabb dolog arról szót tenni: mi a" tudomány , "s honnan ered 
az? 
A" tudomány theoriai tekintetben a rendszerezett isméretek" tö- 
mege magunkról és a" rajtunk kivül eső dolgokról; practicai tekintet- 
bén pedig a" szerzett isméreteknek alkalmaztatása az életre. 
Az isméreteknek Kutfeje egy részről maga az ember, a világ, és 
az isten, mellyek tárgyi adatok a" megismerésre, más részről az okos- 
ság, melly inkább munkásan mint szenvedóleg hat a" tárgyakra ki, hogy 
azokról magának tiszta isméreteket szerezhessen. Minél számosabbak 
és helyesebbek az ismeretek , az életre annál jótékonyabb befolyása van 
a" tudományoknak; mivel az életbeli rendelkezések biztosabb alapokon 
nyugodhatnak , "s az önkénynek és tudatlanságnak összébb szorítvák 
lesznek határvonalai. 
A" tudományosság tehát az emberiség fő kincse, mellyet szentúl 
meg kell őrizni. Jól mondja Oelsner az islamismusról készült pálya 
iratában. , Minden törvényhozó hatalom, mellynek nem a" tudománynyal 
teljes értelem az alapja , következetlenségeket húz szükségesképen 
maga után: látásai korlátozva levén, több következetlenségbe is esnék , 
ha a" felekezetek" érdeke, a" secták" morálja nem kölcsönüznének időról 
időre az értelemtől gazdagságokat" !). 
!) Des Effets de la religion de Mohammed. etc. a Paris 1810. p. 32. 33. 
