III. TUDÓS EGYESÜLETEK" "$ ALAPITVÁNYOK" HASZNAIRÓL. 105 
rendszerbe nem vétettek volna? Illy hatalmas az ember" szellemi erejé- 
nek munkálata, ha az összecsatolja magát a" neki szolgáló kültermé- 
szet" erejével; mert az az izmos kar, melly a" legvastagabb hajóköteleket 
fonja , egyszersmind a" pamut növényből a" legyékonyabb csak nem látha- 
tatlan száladékokat ereszti ki, és az a. gőzmozgony , melly az oceánnal., 
és orkánnal küzd , egyszersmind a" legékesebb asszonyi öltözeteket szövi. 
Valóságos tévedezés hát az, mikor a humanisták és realisták 
egymással perlenek a! felett: mit kell, és mit nem kell tanítani , "s egyik 
a! másik" határában akar hódításokat tenni. Értekezőnek illyenkor Kant 
mondata szokott eszébe jutni, ki az illy polemizálást a" levegői harcz- 
hoz hasonlítja, , Az illy viaskodók, ugymond, árnyékokhoz vagdalnak, 
mellyek mint a Valhalla? hősei egy szempillantásban ujra kinőnek, és 
ismét összeforranak."" 
Mind a szép, mind pedig a" realis tudományok szépen megférnek 
egymás mellett; a" status csak arról gondolkozzék, hogy oskolái legye- 
nek, mellyekben azok tanitassanak , tudós egyesületei virágozzanak , 
mellyek mindenkor a" szoros tudományosság" őrhelyei voltak. 
Példa erre a. Ptolemaecusok által Alexandriában felállított tudomá- 
nyok" és művészet academiája, melly királyi bő kezűséggel ellátva a 
hellen miveltséget, melly Görögországban már mégcsökkent volt, nem 
csak soká fentartotta Aegyptusban, hanem más nemzetekre is kiárasz- 
totta a tudományos isméreteket: mert ott tanulták el a" zsidók is az illy 
intézetek" felállítását, mellyek a  II-dik századtól fogva az Euphrates 
mellett létező várasokban virágoztak; majd a" zsidóktól a" Nestorianusok 
vették át a VI-dik században a tudományos isméreteket, kiktől az 
arabokra szállottak azok által, "s Almanzsor, Harun, Alraschid, Alma- 
mun derék kalifák" bő kezűségei Cordovától elkézdve Bochariáig be Ási- 
ába virágoztatták az Európában már kiveszni indult tudományokat. Igy 
lett, az, hogy II[-dik MHakim spanyol kalifa tudós társaságot, 600,000. 
kötetből álló könytárt állitott fel Cordovában, mellyeknek laistroma 
egyedül 44. kötetet tett, "s ezt csaknem azon időben tette, mikor , Maj- 
lát gróf szerint, Cordovánál szinte összetalálkoztak a" magyarok az ara- 
bokkal, mikor egy más iró ( Asbach) arab kútfők után irja, hogy a 
MTE BVK. IV. 2. 14 
