106 PHLOSOPHIAI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
cordovai kalifák" testőrének egy részét magyarok tették !). E" derék 
kalifa nemcsak Cordovában, hanem Spanyolország több részeiben, 
állított fel academiákat és könyvtárakat, mellyek közt a 40 tagból 
álló toledói tudományos egyesület leghiresebb volt, mellynek formájára 
képeztetett ki későbben a" XIV-dik Lajos alatt felállott tudományok" aca- 
demiája, miképen V-dik Fülep a franczia academia példájára állította 
fel a. spanyol academiát, melly hat foliántban dolgozta ki a spanyol 
szótárt ?). 
Illy kölcsönös szellemi befolyást gyakorol egyik nemzet a!" másik- 
ra! "s még is nem átallák némellyek az illy tudományos egyesületeket 
gúnyolni, mintha azokból a" realis életre semmi vagy kevés haszon há- 
rulna , s a" corporatio" szelleme. ellen mérges nyilakat lőnek. — Voltérnak 
alig volt még szakálla, mikor Jocastával elmondatta : 
,,Nos prétres ne sont pas ce gu" un vain peuple pense 
Notre eredulite fait toute leur sciénce." 
De ezen régi thema az egyesületek" szelleme ellen szinte el van már vi- 
selve; mert ha az ember a" vallást és tudományt ugy nézi, mint üdves 
intézeteket , mellyeknek válogatott tanitóiknak kell lenni, ha megbarát- 
kozik azzal a" nehezen penetrálható ideával, hogy egyik ember lehet a 
másiknak lelki tanítója, természetes következés is, hogy az egyesület 
azon tagjai között, kikre illy fontos érdekek" ellátása van bizva, testü- 
leti szellem fejtse ki magát, mellynek munkálatai aztán csak a" fokozat- 
ban különböznek. — Valamelly köröm? szakadtáig szoros kimutatása 
annak , milly káros befolyást gyakorlottak némelly egyesületek , p. o. a 
papság a" vallásra, az ügyészek a" törvényre, a" diplomaták a" politicára, 
az academiák általában a" tudományokra, szükségesképen valóvá tenné 
minden vallás" törvénykezés , más nemzetekkel való diplomaticai kö- 
zösülés" és a tudományok" megszüntetését, a" mi utopiában kivihető. 
De fordítsuk már szemeinket édes hazánkra is, kérdezzük meg 
történeteinket arról, mit tett nemzetünk a" tudományosság körül? "s ha 
tett áldozatokat évszakonként a" haza" oltárára, a mint hogy több izben 
1) Geschichte der Magyaren. Wien 1828. II. p. 13. és Geschichte der Ommaya- 
den in Spanien von Jos. Aschbach. Frankfurt am Main 1829. 
? L. Jahrbücher der Literat. B, LIV, Hallisch Lit. Zeit. 1831. Februar p. 211. 
