108 PHILOSOPHIAI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK, 
derék Alfons nápolyi király is, ki a  tudósokban szűkölködő királyi ud- 
varokat a! csillagtalan éjszakákhoz hasonlította, "s a" tudományokban 
nem gyönyörködő fejedelmeket megkoronázott veresbegyeknek nevezte 
!). Nem szükség Mátyás király. fényes időszakáról szólani , kit Spittler 
a XV-dik század legnagyobb emberének nevez, kiról a magyar museum" 
tudós őrje még 1815-ben jeles értekezést irt; de meg kell azt emlitenem, 
hogy a" mohácsi romlás után is nem aludt ki soha nemzetünkben a" ta- 
nulni vágyás" szikrája, ha szinte körülményei zsibbasztólag nyomták is 
"a föld felé. Háládatlanság volna I-ső Ferdinand és Maximilián derék ki- 
rályaink" érdemeiket a tudományosság és magyar nyelv körül meg nem 
ismerni, sok magyar nagy urak pedig nemcsak magok is szerették a 
tudományokat, hanem bő áldozatokat tettek azoknak virágoztatására. 
A" Thurzó, Nádasdi, Perényi, Bocskay, Pázmán, Bethlen, Széchényi, 
Teleki nevek a  XVI-dik, XVII-dik és XVIII-dik századokból átra- 
gyognak hozzánk literaturánk" évtörténeteiből. Megérdemlik itt Bocskay" 
végrendeletében foglalt velős szavak a" közlést. , Az historicus , mellye- 
ket mind magunk és előttünk való fejedelmek" idejében "s dolgárol irt 
Szamosközi István úr deputáltunk a" conventrül 7,000 forintokat, mely- 
lyeknek kinyomtatására hogy szorgalmatos gondjok légyen, lelkekre 
kötjük a" testamentumosoknak, és az istennek széke elébe idézzük őket 
érette, hogy ha abban hiven és szorgalmatosan el nem járnak." 
Temérdek summára mennek a" magyarországi tudományos alapit- 
ványok mind a" catholicai mind az evangelicai részról, mellynek egy jó 
nagy része magánosoktól kerúlt ki. Csak az egy Széchényi-alapítvány , 
mint az 1695-ben februar" 15-dik napján summáztatott 2,407,000 fo- 
rintra ment fel "); s mit szóljak Erdélyról, hol már János Zsigmond fe- 
jedelem Ramus Péterrel Párisban, Zabarella Jakabbal Páduában levele- 
zett egy magyar tudós academia felállítása felett, hol később a" halhatat- 
lan Bethlen Gábor a" ma is fénylő enyedi collegiumnak fejedelmi talpkö- 
vet vetett; hol Apáczai Cserei János véleményt is készitett egy magyar 
academia" felállíthatása módjáról, mellyet Barcsai Ákos fejedelemnek be 
is nyujtott; hol 1775-ben földmivelés" és mesterségek" egyesülete Lázár 
1) Geschichte der Königreichs Ncapel von 1414. bis 1443 von August Grafen 
von Platen. Frakf. 1833. p. 358—359. 
:) Catalogus Bibl. Széchen. T. 1. p. 560, hól talán hibásan áll 24 millió. 
