120 III. TÖRTÉNETIRÁSI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
1446-ban a" Bécsbe érkezett római követ , szemtanu a" viszálkodásokban 
Fridrik és hazánk között, károlva a" pogányokra hasznosabban fordít- 
ható erő" pazarlását, Vitézt levél által sürgeti, vetné hathatós szózatát 
a" kormányozó és nemzet előtt közzé, Fridrikkel kötendő békére. És 
csakugyan a" következett évben (1447) tartott budai gyúlésből kinevezett 
küldöttséget szónokkép ő vezeté Austriába. De a! császár, mint félni , 
nem remélleni lehete, inkább nehezíti a" feltételeket, mintsem a" haza 
rövidsége nélkül elfogadhatókat. Béke tehát nem, de a" római követ 
sürgetéseire Racolsburgban két évi fegyverszünet köttetik. E" közben 
ama" megbizásnál fogva, mi szerint a! hadviselő kormányzó az egyház 
némi ügyei elintézését távollétében reá hagyá , Csupor Demetert , a" Czil- 
leiek" fondorlatával Zágráb" elüzött püspökét, pártfogásába "s udvara 
vendégeül fogadja. Majd az agg korára tiszteletes, de élénk ravaszságu, 
szineskedő , árulásban, és káron kapott Györgygyel, Servia urával, al- 
kudozik , és pedig, ha a" despota" hite olly biztos volna, milly kedvező 
a" béke tételeinek tartalma , jó -sikerrel; de ugy látszik , néha a" sors is 
örvend a" nem jókat palástolni, mert Györgyöt nem sokára hitszegésre 
szabadítá, az alkukötés egyik fő czikkelyét, a" despota" leányát, hül- 
gyül Mátyásnak eljegyzettet, halálnak adván. 
A" király most is még idegen , fukar gyám alatt, nem csak nem 
közelíthet magyaraihoz , de Romába kénytelen a" koronázandó császárral 
utazni. . Ellenmondás, "s a pápánál közbevetett kemény szavak kisérik 
őket a nemzet részéről. Erre Pozsonyban gyülés, (1452) kebeléből kö- 
vetek indítatnak Bécsbe, kik előtt Vitéz szónokol az ifju királyt szekére 
meghivandó. Az igéret meglón, "s viszonos hajlomás a" békére hit" ere- 
jével pecsételve, de a" szótartást még korálja Fridrik, Év" lefolyta után 
(1453) tölt be végre a magyarok" hosszas várakozása, de hogy örömük 
is teljék, Ulrik, a" tanácsadók" leggonoszbika, akadályozá. Az érke- 
zendő" fogadására ment fényes küldöttségnek a" váradi püspök is egyik 
tagja, "s a pozsonyi gyülésben elölült király, miután a kormányról le- 
mondott Hunyadit ország" főkapitányává, ót kir. cancellárnak nevezte. 
Hivatala" változtávalis Vitéz , ama elébbi országember , hazafi , mun- 
kás polgár, és főpap. A" német rendek" gyülésében Regensburgott(1454) 
részt veszen, hogy Castiglioval, a" római követtel, a" török ellen segédet 
pénzül és fegyverben eszközöljön tólök. De mit ő biztatólag épít, azt 
