130 II. TÖRTÉNETIRÁSI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
hajlott a" választók" többsége. Erról "s az ujságot forralók" szándéka 
felől Mátyás Iglóban mulattakor nádor Ország Mihály által tudosítaték. 
De bizván erejéhez és bátorságában, jóllehet nem csak a" csehektól, de 
Fridrik" és a" törökök" részéről is veszély jelenkezett , elvárandónak itélte, 
hová ütend ki a" hallott, de alig hitt dolog. Ám miután az elégületlen- 
ség elhárapózván , értésére esett, hogy kilencz vármegyét kivéve ország- 
szerte követői találkoztak Vitéznek, kik Kázmért a" lengyel király" ifjab- 
bik fiát hivák meg a" fejedelmi székre, igérvén, hogy Rákos" mezején 
fegyveresen fogadandják őtet: Mátyás a dolgot tovább halaszthatónak 
veszély nélkül nem gondolta.  Felszólítván tehát híveit, hogy a" lengyel 
széleken őrködjenek, Budára országgyűlést hirdet, hol a" hatalmasbak" 
mindegyikét adományok" és új méltóságok kiosztásával, a fösvénység 
és nagyravágyás bódító szereivel , magához édesíti. De az ellenfél sem 
vesztegel, "s Kázmér" hadizenő nyilatkozása Krakóból legott az ország- 
gyülés után megérkezik Mátyás királyhoz, vagyis inkább, mint állítatott 
benne , bitorlóhoz. ,,Mert ő, szólt a? hadizenet , csak a" magyar korona 
hűbérese , kinek választása atyjafiai erőszaka által csikartatott ki, ellen- 
ben Kázmér lengy el herczeg László király" nénjétól, Zsigmond" unokájától 
származott. "Ő a papság és nemesek" szabadságait eltapodja, minden 
rendeket szokatlan terhekkel nyomdos, "s a kizsarolt jövedelmeket nem 
a" haza" védelmére, törökök ellen, hanem más keresztény : fejedelmek" 
elnyomására fordítjai Nem a" magyar nemzet, csak Mátyás és követői 
ellen indítatik háboru". Erre ifju Kázmér kiindulván Krakóból (oct. 2. 
1471.) Rozgonyi Rajnáld" és Perényi István" kiséretében Hatvanhoz ér; 
hol nagy bámulva veszi észre, hogy-a  Rákoson , mint igérve vala, mel- 
léje gyülekezendő elégületlenek helyett , Mátyásnak 16,000-ból álló derék 
seregére bukkant. A" király maga a" közben Vitéz Jánost Esztergam!" vá- 
rában tartá bekerítve. A" lengyel herczeg tehát Rákostól elfordulva 
Nyitrának vált útat, Mátyás pedig távolról nyomában az érsek" jószágait 
tűzzel pusztítja, vagy vitézeinek, hogy vonzalmokat annyival inkább 
megnyerje, ragadozásul engedi. A" korban a nyitrai püspökség  meg- 
ürülte miatt az igazgatóság Vitéz mellett vala, "s a várban Czezinge Já- 
nos pécsi püspök parancsolván, Kázmért seregestúl bebocsátá. De a len- 
gyel megijedvén a pusztítva közelgető királytól , éjnek idején a várból 
eloson, visszavonulandó országába, "s Nyitrát, más némelly várakkal 
