ZREDNAI VITÉZ JÁNOS" ÉLETRAJZA. 133 
hajtástól vonakodólag őrseregeinek csak egy részét bocsátá el, kik haza 
tértökben iszonyú pusztításokat, ámbár nem torolatlanul vittek véghez: 
E" miatt, "s mivel Nyitra végkép ki nem üríteték, felgerjedt ismét a" 
király" haragja, annál engesztelhetetlenebbül, mert a" tettet Vitéz szi- 
lárdtalanságának tulajdonítá, ugymint ki a" hathatós végrehajtást sür- 
getni hanyagul elmulasztá. De akár innét, vagy bosszuvágyból történt , 
az érseknek lakolnia kellett, kit 1472-ben fontos tanácskozás ürügye 
alatt Budára idéze Mátyás. Az jóllehet veszélyt gyanítani nem alaptalan 
okból hajlandó vala; de még is a" királyi szóban és békülésben bizakod- 
va megjelent. Mert noha az ellenpártnak tekintetre feje volt, de csak- 
nem utóljára állott hozzá, az országnagyok" "s leginkább unokaöcscsé- 
nek a! pécsi püspöknek buzditására, a" mi nem csak a" király előtt, de 
országosan tudva volt, Rákos" mezejére is mint Kázmérhoz állandó csak 
úgy igérkezett, ha mindnyájan oda gyülekezendenek szövetségesei "). 
A" biztosan megjelentet Mátyás letartóztatván , fogolykép Visegrádba zára- 
tá. . Ugyanazon sors várta a" pécsi püspököt is, ha, gyanuperrel élvén, 
jó korán a" zágrábi püspökhöz nem menekszik. Azonban akár a!" fogoly" 
vétlensége, vagy elébbi érdemei "s a" köz szeretet , megindíták a" főpapok" 
és országnagyok" szíveit.  Közbejárókép kérték a" királyt Vitéz" szaba- 
dulásáért. De úgy látszik, a" körülmények is kedvezének nekik. Tud- 
niillik az ujonnan választott pápát IV. Sixtust Geréb László követe által 
megtisztelvén Mátyás , annyira magához vonzotta annak kedvét, hogy 
Fridrik császárnak , Kázmér lengyel királyhoz, a" cseh, morvai és szile- 
ziai rendeknek kemény hangon irna , mellyben Mátyást, mint az apostoli 
szék" és tiszta vallás" védőrét kinyilatkoztatván , a" cseh koronához kizáró- 
lag neki tulajdonít jogot; Frideriket segítségére szólítja fel , Kázmérnak 
pedig megtiltja, ne merészelje a" huszitákat pártolni. Mire a" lengyel 
király Nyitrát kiüríteti, "s Mátyással fegyvernyugvást köt. 
Illy kedvező helyezetben a" király , hihetőleg tetemes váltságdijért, 
kibocsátja fogságból Vitézt 1472. april 1., de olly kikötések mellett, hogy 
csak a" fogság helye és nevezete változtatnék meg, mert harminczkét 
szolgával Esztergamban kell laknia. Az érsekséggel járó egyházi és pol- 
gári jogokat gyakorolhatja ugyan, de az esztergami várat és uradalmat, 
1) Bonfin. 
