A" NEMZ. GAZDAGSÁG" BEFOLYÁSA A" NEMZ. MÍVELŐDÉSRE. 139 
okosságot inkább, mint képzelődést foglalatoskodtató: élesztője lehet 
a komolyabb tudományoknak , a" philosophiának, De hát nem a" gö- 
rögök" kép- és regényteli vallását tették-e egészen magokévá a" rómaiak? 
"s hágtak-e azért nyomukba a" kiválva úgy nevezett képzőmesterségek- 
ben? mutathatnak-e, millyeket amazok számtalanokat, csak egyetlen 
egy belföldi nagy müvészt, egy szobrászt, mint Phidias, vagy Praxiteles, 
egy festót, mint Timanthes, vagy Apelles? Nem szintúgy a" római- 
catholica hitet követi-e Spanyol- "s Franczia-, mint Olaszország? "8 van- 
nak-e azért Angelóik, Raphaeljeik, ha semmit le nem vonunk is a Ve- 
lasguezek", Murillók", Ribeirák", a" Le-Pussinok", Le-Brunök , Le-Sueurök" 
érdemeikból ? A" protestans vallás nem a" legnagyobb gondolkozó főket 
hozta-e elő Angol- és Németországban, isteni férfiakat, örök dicsósé- 
geit nem csak nemzetöknek, hanem egész emberi nemünknek is? De 
tette-e azt mindenütt ? szúlt-e, hogy tovább ne menjünk , több mint három 
millió protestans lelkeket számláló, egyébként is, istené legyen a" dicsó- 
ség, úgy elméknek, mint a" természet minden adományainak hiával 
nem levő két magyar hazánkban egy Lockot, vagy Newtont, egy Leib- 
nitzot, vagy Kantot? 
Hasonlóul van a. dolog az igazgatás formájára nézve. Ha meg- 
nézzük a" történetirást, "s kiveszszük az egy véruralkodást és fejetlen- 
séget, mikké nem magok", hanem az emberek" hibái miatt, minden igaz- 
gatásformák fajúlhatnak, "s akkor ezek megszűnnek lenni , a mik vóltak: 
úgy találjuk, nincsen egy igazgatásforma is, melly természettel ellen- 
keznék az elmék" kifejlésével, "s valahol csak a" társasági rend" czélja, 
a bátorság, polgári szabadság biztosítva, akármelly formák, eszközök 
által éressék, vagy tartassék az fel, virágoznak ott a tudományok , szép- 
mesterségek.  Athenae, szabadsága aranykorában, mig különösen nagy 
polgárja , Pericles , tekintettel inkább , mint hatalommal kormányza ; Róma; 
miután szabagsága elhúnytával egy úr" kényének hódola, Augustus és 
követői alatt, láták feltűnni a" halhatatlan férfiakat, kik csillagbetűkkel 
irák be az őket szúlt haza" nevét a századok" könyvébe, "s túl hatalma, 
túl urasága" enyésztén, örök időkre biztosíták ragyogását a müvészet "s 
tudományok" egén. "S az újabb idők nem rakvák-e hasonló példákkal? 
Nem virágzott-e tudomány, müvészet ugyon azon egy időben Florencz- 
bena népuralkodás?  (democratia) szakadatlan pártváltoztatási, for- 
137" 
