140 III. TÖRTÉNETIRÁSI - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 
rongási között, Velenczében a" hatalomféltő, magokkal csak egyben, 
a" nép" "s minden kitünő" nyomásában egyes előkelők (aristocraták) , 
Rómában és Francziaországban a" semmi törvényekkel nem korlátozott , 
határtalan egyeduraság (monarchia) , ott a Pápák, itt a" Lajosok 
kormánya alatt? "s ha megengedjük is, hogy egyik igazgatásforma 
egy , másik más ágának nyújt a tudományok "s szépmesterségek- 
nek természettel több táplalékot; hogy például hol népgyüűlések , közön- 
séges öszvejövetelek, tanácskozások határoznak a törvényhozásban, "8 
a" polgárzat minden nagyobb dolgaiban, ott tágasb mezeje nyilik az 
ékesszólásnak, több, a" költőket énekre hevítő, szobrászokat, festőket 
nemes vetélkedésre gyúlasztó nagy történetek forrnak ki; hogy továbbá 
a" sok tanulással járó komolyabb, "s kivált at huzamos , háboritatlan 
gondolkozást, vizsgálatot kivánó természeti tudományok átalában in- 
kább szeretik az állandó, meghatározott igazgatásformákat, hol nem kell 
a" figyelemnek minden lépten nyomon a?" köz dolgokba egyenes avatko- 
zás által elhivattatni kedvelt tárgyától: annyi minden esetre áll , mit fen- 
tebb mondánk , hogy valamint egy igazgatásformához sincs az elmék" kí- 
fejlése, a tudományok, szépmesterségek" virágzása kizárólag köttetve , 
úgy egy sincs, melly ezeknek természettel útjában állana. 
Mit mondjak a" tudományok" "s tudósok" pártolásáról? szóljon itt 
is a minden okoskodásnál több tapasztalás. Példáért még csak messze 
sem szükség mennünk. A" szomszéd éjszaki nagy colossnak nagyra tü- 
rekvő , erőt észszel, természetet mesterséggel , miveltséggel szövetkeztetni 
próbáló uralkodói milly gonddal, költséggel kezdék a" múlt század" utól- 
só felében mindenünnen külföldről öszve szerezni a" tudós férfiakat, kik 
majd mestereküűl, pallérokúl szolgáljanak tudatlan, bárdolatlan, durva 
népeiknek ! "s vertek-e gyökeret a" szelídebb éghajlat-szúlte, előre illő- 
leg el nem készített míveletlen földbe általültetett, nemes plánták? mu- 
tatkozott-e a" bár hazánk, bár Europa" függetlenségét veszélylyel fenye- 
gető, az emberiség barátjaitól csak dicsérhető, csak helyeselhető — lel- 
kes törekvésnek ohajtott következése — nem mondom a! népen magán , 
de közelebb csak tudósaiban , müvészeiben ? szaporodott-e ezeknek szem- 
betűnően száma? tisztúlt-e ízlésök? emelkedtek-e, a tudomány "s vi- 
lágosság  rakhelyei, a" közönséges oskolák, mind addig, mig nem az 
újabb időkben más okok azoknak virágzását csakugyan elóállíták? Vala- 
