4 NEMZ. GAZDAGSÁG" BEFOLYÁSA A" NEMZ. MÍVELŐDÉSRE. 145 
a" legtöbb anyagi erő, legmegsokasúltabb élelemeszközök mellett, leg- 
több lélekébredtségnek, legnagyobb szellemi erőnek kifejleni, ott elébb 
a" test, majd a! lélek" fényűzésének is lábra kapni. És valljon, kiknek 
annyi részök nem csak Olaszországban, hanem egész nyugoton a!" világos- 
ság, izlés" terjesztésében , a" török járom elől futó görög tudósok válasz- 
tották volna-e Olaszországot új hazájoknak, ha ott nem látszik vala már 
akkor a! legelkészültebb föld, a" legbővebb aratás várakozni tudós mun- 
kájokra? valljon a" halhatatlan Mediciek, ezek az olasz föld" Periclesei, 
a" legszívesebb akarat mellett is, lettek volna-e képesek, a" köz jóllét 
forrásából fakadó magános temérdek kincsök nélkül azt tenni, a" mit 
tettek a tudományok" "s szépmesterségek" virágoztatására? Igy hát itt 
is ott is a nemzeti gazdagság volt a minden hatást megelőzött, lehetővé 
tett első ok. — Vessünk egy tekintetet az újabb időkre, a" tudományok" 
újjá születésétől fogva jelen korunkig lefolyt negyedfél század" történetei- 
re; mutathatni-e csak egyetlen egy példáját nemzeti miveltségnek, 
mellyet nemzeti gazdagság ne előzött—, "s nemzeti gazdagságnak , mellyet 
a" körülményekhez mért nemzeti miveltség ne követett volna? Nemde 
egy II. János után következtek a Camoensek? egy Erzsébet után a  Sha- 
kespearek ? egy nagy Henrik, Sully után a! Corneillek, "s Colbert után 
a" Racinok? vegyük fel jelen századunkat, e" mozgás" és haladás nagy 
századát. Hol találjuk jelenleg az elmék" legnagyobb kifejlettségét, 7s 
a" legjelesb irókat, legkitünőbb művészeket? Hol látjuk, mikkel olly 
gazdag korunk, a! legbámulatosb, emberi nemünket dicsőítő, tudomány 
és gondolkozásra mutató, hasznos találmányokat létre jóni? Hol lát- 
tuk legelőször, hogy egyebeket elhallgassak, a" testetlen gőznek annyi 
testi erő" pótlására—, a világ kezdetétől annyit, "s csak hasznosra , csak 
szükségesre szolgált szilárd vasnak, egy ismét igen fontos, egészen 
új használatra , távolságok", vizek által elszaggatott szárazok" öszve- 
kötésére fordíttatását? Hol a" legmerészebb gondolatokat, a" sújtó villám 
felfogását , levegői útazást, a vizek" szine, sót ezeknek árkai alatt fé- 
lelem nélkül járást, egykor az álmok", a" lehetetlenségek" világába tarto- 
zóknak hitteket, hihetetlen munka, állhatatosság által valósággá vará- 
zsoltatni? Nemde épen azon népeknél, mellyeket szorgalom, kereske- 
dés minden másoknál gazdagabbakká tettek, a két világban honos ó és 
új angol "s a franczia nemzetnél ? 
BI. TT. IT SRYKZ AV. 2. 19 
