176 V. TÖRVÉNYTUDOMÁNY-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉS. 
jószágszerzőnek leányai nem volnának, a" jószág ezen tehertől megsza- 
badul. Okaim e" következők : 
1) Mert a" leányi negyedet kiadatni parancsoló tövényeink , úgy- 
mint Zsigmond" VI. törv. 17. 18. 19-dik, Korvin Mátyás" VI. törv. 26-dik, 
Ulászló" I. törv. 63-dik ágazatai, "s Hárm. törv. 17. 29. 30. 88-dik czi- 
mei mind csak a" jószágszerzőnek keresményi jószágairól, következőleg 
csak a jószágszerző atyának leányairól szólanak. — Kiviláglik ezen ál- 
litásnak gyökeressége Zsigmond", Korvin Mátyás "s Ulászló" törvényeire 
és Hárm. törv. 29-dik "s 30-dik czímeire nézve ugyan onnan, mert e 
törvényekben ollyan férjfiágat kirekesztóleg illető jószágokról vagyon 
szó, mellyekhez az oldalági atyafiaknak közös jusok nincsen, és mivel 
azokból a" leányi negyedet minden esetre kiadatni rendelik, egyszers- 
mind ollyanokról, mellyekbóől a" leányi negyed még ki nem adathatott ; 
millyeneknek Hárm. törv. I. része" 43. és 47-dik czímei szerint egyedül 
csak a" jószághagyónak szerzeményi javait lehet mondani ; — Hárm. törv. 
I. részének 17. és 88-dik czímeire nézve pedig onnan, mert a  17-dik 
czím ugyan a leányi negyeddel terhelt javakat az atyai vagy anyai pén- 
zen vettekkel teszi ellentételbe, a" 88-dik czím pedig 2-dik pontjában 
nyilván atyai érdemszolgálattal szerzett jószágokról és a" szerző" atyjának 
leányairól szól. — Ide járul az is, hogy ezen törvények az atyai, és a 
leányfiuiításnak esetében az anyai jószágokból réndelik kiadatni a" leányi 
negyedet, ősi javakról sehol említést nem tevén, jóllehet másutt , a" hol 
törvényszéki szokásaink az atyai és ősi javakat egyaránt érdeklik, jele- 
sen Hárm. törv. I. része 58-dik czímének 1-ső pontjában a sérelmes 
örökvallásról szólván Verbőczink mind a" két rendbeli jószágot külön- 
külön említi. 
2) Mert Hárm. törv. I. része" 88-dik czimének világos szavai 
szerint in signum parentelae propagationis, szülői nemze- 
tésnek vagy is annak jeléül adatik: hogy a" negyedet önnön eredeti jusá- 
val követelő leányt egyenesen a" jószágszerző, "s a" nemzetség" törzsöke 
nemzette; melly ok a" jószágszerző atya" fiúgyermekeinek leányaik mellett 
nem harczol. — Hogy a szülői nemzetésnek (parentela ptopagatio) 
más "s tágasb jelentése itten nem lehet, onnan tetszik ki; mert máskép" 
okát adni nem lehetne sem annak, hogy miért legyen csak egyetlenegy- 
szer szükség leányi negyedet ugyanazon jószágokból adni, sem annak, 
