178 V. TÖRVÉNYTUDOMÁNY - OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉS. 
leányi negyed, tulajdon eredeti jussal , egyedúl csak a" jószágszerzőnek leá- 
nyait illeti , következőleg ha azok vagy maradékaik már egyszer kielé- 
gítettek, az által minden jusok megszűnt. — Hogyan húzhatták légyen 
ki magok részére Hárm. törv. I. része 89-dik czíméből ezen következ- 
tetést azok , kik , a jószágszerző leánytalan levén, fiai leányainak is leányi 
negyedet tulajdonítanak, nem tudom; mert, ha a" leánytalan jószág- , 
szerzőnek több fiai voltak , az ó véleményök szerint mindegyik fiú leány- 
ági maradékainak különkülön jusa levén a" leányi negyedhez , a" negyed" 
terhe" egyetlen egyszeri kielégítésének az egész jószágra nézve helye sem 
lehetne. — És úgy látszik, ezen nehézség volt az oka, hogy Huszty 
meg nem elégedvén a" most említett törvényre tett hivatkozással, azon 
túl még Hárm. törv. I. részének 67-dik czímében is keresne védfalatp, 
melly, a" mint fenn előadám, az oldalági örökösödésekben a" férjfi mag- 
zat nélkül kiholt testvér" leányainak leányi negyedet nem tulajdonít. — 
De itten sem találnak a" most érdeklett véleményúűek ingadozatlan alapot; 
mert ha, a" jószágszerzó leánytalan levén, fiainak leányait is illetné a 
leányi negyed: a" férjfi magzat nélkül kiholt testvérnek leányaitól meg 
nem lehetne azon esetben tagadni a" leányi negyedet, ha ők volnának a 
jószágszerzőhöz azon ágon legközelebbi leányági maradékok; következő- 
leg Hárm. törv. I. része 67-dik czíme rendelésének oka nem az , hogy 
csak egyszer tartozik a férjfiág jószágaiból leányi negyedet adni, hanem, 
a" mint előbb megmutatám, az, hogy a" jószágszerző" fiainak leányait és 
leányági maradékait a leányi negyed semmi esetben sem illetheti , úgy- 
mint a" melly egyedül csak a? jószágszerző atya leányainak és maradé- 
kaiknak tulajdona. : 
A" 4-dik kérdésre nézve Zsigmond, Körvin Mátyás, "s II. Ulászló 
királyainknak törvényei és Hárm. törv. I. része" 29-dik és 88-dik czí- 
mei nyilván kimondják : hogy a" leányok , negyedök" fejében , az atyai jó- 
szágnak negyedrészét nem örökül kapják , hanem azt férjhez menetelök 
után tőlök atyjoknak örökösei a" leányi negyedül birt jószág közönséges 
becsüjének lefizetése mellett magokhoz válthatják, azon egyetlen egy 
esetet kivévén, ha a  leányi negyeddel biró leány, édes atyjának , vagy 
annak holta után leányi negyedét kiadni köteles testvéreinek megegyez- 
tével , birtoktalan emberhez ment volna férjhez. — Hogy a leányi negye- 
det, a" mint Kelemen tanítja, akkor is jószágban örökül kellessék ki- 
