g MAGYAR TUDÓS tArSASÁg' 



vünknek még Árpádék alatt fakadoztak ibolyái , olly keresztyén beszédnek 

 minta' boldvai, többnek is kellvéu néphez szólani. ») Ugyan azok fiú ága 

 1301ig udvari nyelvül adta által a' második időkor Királyainak a' nemzetét. 

 Sok latin oklevelünk olly deákos színt von ugyan reájok , mintha azok 

 mögött még házi köreikben sem szóltak volna sokat magyarul: de ha Kál- 

 mán végzésének előszava : ha akkori törvényeinkben találtató rosszul 

 deákosított több magyar nevezet 's Illdik Andrásnak udvari joculatorokat ') 

 említő adománylevele fenn nem maradt volna is bizonyságul, egjebet nem 

 hihetnénk. Mert az akkor egyetemes latin nyeh-vel csak úgy köték mago- 

 kat össze a' többi Európával , mint a' muszka és török udvar ma , fran- 

 czia által, 's akkép maradtak Árpádék, udvarhoz tartozóikkal "s néppel, 

 mao^yarul beszélők, mikép ezek szólnak muszkául vagy törökül, övéik- 

 kel. Ezt mutatja az alattok beszakadt több Olasz Franczia és Német' egé- 

 moiiasleríi S. Galli. T. I. p. 31 's tb. Kiadtaújra Pertz ,í// moiiiiment. Germaniae 

 Jihtor. Hannav. 1S29. T. II. Itt a' lOSd. 106d. lapon eléadatik a' Magyaroknak 

 925b. Sz. Gallenre rohanása , néinelly szokásaik ; elé , mint kiáltoztak Is- 

 teneikhez nyilván felig énekelve 's hogy az énekben , mint akármelly mivelet- 

 len nemzet is , gyönyöi-ködtek. Továbbá J. de Thurócz , chroiiica Hitng, P. II, 

 C. IX. ap. Schwandtner. Vita S. Gerardi, p. 338. 

 •) .V régi rómaiból keletkezett románai-pvovenczáli és románai-franczia nyelv, a' 

 Magyarok' európai elsőbb két századában még mi'veletlen elegyék volt, Langne 

 d'oc déli; langiie d'out, vagy d'oíl, éjszaki Francziaországban. 1100 elején IV. 

 Kaimund Berengár , előbb Barcellonia', később Provence' Grófja is, maga alá 

 liajtá a" déli részt, 's alattvalóinak neve provinciales lett. A' nyelv provenczáli , 

 juellyen lOOOben kele rímelt versezet. A' Berengárok , több provenczáli költőt 

 tartottak udvaraikban, trouhndours. Verselt mindenfelé a' nemesség is. Virágzott 

 ezen líj fakadás 1090—1290. Nem voltak illy érdekletesek az éjszaki románai 

 franczia nyelv' termései , de a' franczia ház' Királyai a' la/igue d'ouiit szólván , 

 ez kerekedett amazon feljiil. A' provenczáli , Majorca, Minorca és Savdinia' népe 

 között maradt máig is. 

 -) Joculator , y9//§-/e«r. Ataljában a" 10 — 12 századbeli Urak' mulattatói valának. Fel- 

 jebb való volt a' trouLadour , provenczáli; a' trouveur , normann! franezia dal- 

 nok. Az Angolnál, minstrel, Németnél MinnesUnger. Tartott illyenekct Iső Fri- 

 drik Barbarossa , Roger napol i , Kichard angol, Alfons és Péter arragoniai Ki- 

 rály' 's a' Hohenstauffenek' háza. Tartott minden hatalmas , olasz , franczia és 



