MACV.iR TL'DOS TaRSASAC 



tói fogva alkalmaztatottkörülállásként. így a' Főurak, Nemesek, kik közölt 

 latinul beszélő ritka volt, kétségen kivűl magyar nyelven szólottak Or- 

 szág' gyűlésein, csak hogy a' Pap latinul teve fel mindent, mint a' la- 

 tinhoz nem értett nagy Gubernátor' idejében is. Sőt asszonyoknak kelle 

 majd latin okleveleket aláírni. ') Nem csillagzott ugyan elé még magyar 

 költő vagy prosaicus, ki úgy emelte volna nyelvét, máig tartó országos 

 sőt európai érdekletre, mint Petrarca, Boccaccio, Ariosto, de az Olaszt 

 már több előszázad készíté 's görög és római nagy emlékek' szép rom- 

 jai közt ébredhete fel. 1526tig az Angolnak sem volt több kevélysége az 

 egy Chaucernél ^); a' Francziának ekkor élt Marot-ja 3), a' Német még 

 csak vára szép lelkeit, ámbár Nagy Károlya még 768-on innen német 

 grammatikát irt *) 's líd. Fridrik 1235b., Habsburgi Rudolf 1281b. németül 

 letette fel az országos békelevclet.'í) Azonban a' magyar nyelv' irói diszlése 

 is serkedezett. Ccsingc János (Janus Pannonius) 1462 — 65. körül magyar 



'3 %y '^"^ Erzsébet N, Lajos anyja' említett ve'grendelése is. 



') Chaucer. szül. 1328-+-1400. Me'g egy század telek el azonban, míg nevezetes kö- 

 vetői jöttek. Angliában hódító Vilmos, kinek uralkodó háza 106C -1154ig tartott, 

 franczia nyelvet tett udvarivá 's tanácskozásévá. Majd a' tnagiia charta I2l5b. 

 és a' valóbbi ií224b. latinul költ; így szólt irt itélt törvényszék 's parlianient 

 llld. Eduárd 1327—77 óta 1730ig. L. aldbh. 



') Franczia költő kiben legelőszer jő elé lelkesség , Clement Marót. Szül. 1405 ■+- 

 1543. 'S az első érdekes franczia prosaicus Montaigne, 1533b. szül. 



'■) Ulphilas OVulfila) gót Püspök után, ki 360-380 között a' bibliát, egyik elhunyt 

 németes szóejtésre fordította, nagy Károly' frank időköre 768—1137 mutat né- 

 met irói nyomot. N. Károly németül nevezte el a' szeleket hónapokat 's nem- 

 zete nyelvéhez buzgóságot gerjeszte. Otfried 870 tájatt irta le az evangélisták- 

 ból , franknémet rímes versekben Jézus' életét. Notker , (lü22b) a' zsoltárokat 

 tette fel franknémet bőprósába. Sz. Ilannóra , kölni Érsekre, (+ 1075) német 

 dicsérő verset egy nevetion irt. L. Teut, v. Heimhis , IVler Th. Berlin 1820. 

 A' svéviai Császárok ápolták a' MinnesSngereket. Ezek tolák el a' frank szóejtést 

 magokéval. Tartottak ott is a' 14dik század elejéig. Pártfogolta őket Ildik Frid- 

 rik Császár, IVdik Leopold Austria' hge, Venczelcseh Király, Henrik boroszlói 

 lig , Hermán thiiringiai Landgraf 's mások. 



'') tUidolfénak megvan eredetije a' wolfenbütteli könyvtárban. 



