TÖRTÉNETKI. li 



Vándorolsz Visegrádon, Versailles, St. James, Sciiünbrunn hajdani társ- 

 helyén, látni a' 9 Miiza szökőkútját. Egy mohos dőlt fal borzaszt. így 

 leve rom, így leve hamv, kiráh i lakja Budának és Visegnídiiak '). midőn 

 végre, 145 év után belőlek Stambulába verők mi, és Európának majd 

 minden nemzetbeli hősei a' Tőröket 16S6bau 's ezért háláját a' Magjar 

 Iső Leopoldnak megtörődötten bizonyítá. 



Mennyire haladtaták ennyi ideig az Olaszt 2) Francziát 3) Angolt, 

 húzomos régi készületeik! A' Magyar, ki eddig Európában egyik nagy 



') A' három említett egyetem is clszélledett. A' budai vár' sze'p műveiről lásd: Bon- 

 finit; Kíisil. 15C8. pag. 654. Lgyan őt a' könyvtárról e's meg \aldus Naldius, 

 Nic. Olahus, Bras.sicanus , Ursiniis Velius , Lambecius, Pflugk, Berger, Bőse, 

 Fabri, Schier arról szóló, munkáit, czikkelyeit. Külön ^'isegrádról, Xic. Olahus, 

 Hung. et Atila , Vindob. 1763. lap 26. 



°) Olasz földön 1686tig ezen öt tudós Társaság állott fel, azon kívül melly 1540ről 

 feljebb említve van. 1560ban Acndemia Secretoriim nutiirae, Nápolban. 1526ban 

 Acudemia della cruscn Florenczben , a' tiszta toscanai nyelv' kiszemelésére. Ta"iai 

 nevezete: furfurati , kikorpázók, minta' tiszta lisztet korpájától, vagy az igazat 

 tévedéstől megválasztok. Foglalatosságuk lett szoros tudomány is. így volt tan-jok 

 Toricelli. Kiadták: Vocaliilario degU Academici della criisca. A' 16d. század vécé- 

 vel j yicudemia dei liiicei. (Academia lynceorum) Rómában. Tárgya lett physica 

 csillagtudomány, anatómia, füvészség , természethistória, chemia. Állította Cesi 

 spoletói hg , ki minden belépő tagnak gyűrűt adott smaragddal, mellybe hiúz 

 volt vésve. A' hg halálával megszűnt, felélesztette Plancus. Tagja volt Galilei. 

 1600 elején CnUegiiim Amhrosianiim Milanóban 12 taggal: 4 theolon-iára , 8 szép- 

 tudományra 's keleti nyelvekre. 160Dben Pál Pápa minden tagot római polo^ári 

 jogra , Comes palalii et aulae laíeraiieiisis czínu-e szabadíta. Hetenként 2 üléssel. 

 1674ben Academia Arcadum Rómában olasz és latin költőknek, mindenik pász- 

 tor névvel. Csak 7 ülése "s nyaratszaka, kertben szabad ég alatt. 



O Iső Ferencz 151.5—1547 a' franczia nyelvnek Párizsban 1539ben tanítószéket állí- 

 tott; itélőszékekkel az addigi latin helyébe francziát vétetett, így oklevelek- 

 be is. Amiot tőle Plutarchus élotirásai' fordításáért az auxerrei püspökséget 

 kapta. Így oltá, mint le pere des scieiices a' nemzet' szívébe, a' mit előtte XII. 

 Lajos 3 latin nyelv mellett még csak udvara tudósainak körében megkezdett. 

 Ila a' nagy H. Mátyás után is ekképen következett volna Iső Ferencz szellemű 

 és nem dobsté Ulászló! 



* 



