TORTK.NKTKI. jy 



nyelv«ít nem vivé. ') Túl a" Cseh haladta iiicg. 2) Távolabb az Olasz' pél- 

 dájára, hazai tudós Társaság is már több állott. A' német éjszakon lévőket 

 a' 17d. században láták oda járt magyar tudósaink. 3) A' Francziúknál meg- 

 fordult Érdél} iek hirét hozták az académie francaíseiieh. *) De nálunk 

 hol legjen? Budán Török; Gyula-Fcjérváratt njra Tatár vete tüzet 

 Bethlen Gábor könyvtárának. Azonban magános tudósok' míveiről, tu- 



*) \yelve pedig változatlan maradt. írott törvénye 1100. körűiről. L. Eini'^e 

 oeslerreichisc/ie geschriebeiie Reclite 'sa't. Reliquiue mss. omnis aevi diplomát itm 

 Jo. Pctri a Ludewig. Toin. IV. lap 3—23. 



=) A' Csehnek legiégibbe'neke a' Xdik százszakból maradt fenn máig. Emelte a' nyelvet 

 Huss és szelleme 1400—1509. Legnagyobb divatja volt 1500—1620. Jeles míve- 

 lői jőnek elé ma is. 



') Acélmarban IClTben állott össze: der Palmenorden oder die fruchtbringende Gesell- 

 schaft; ]G33han Strassburgban: die aufrichtige Tannengesellschaft; löMben Nürn- 

 bergben: der IlhiMienorden der Srháfer an der Pegnitz; 1646. Hamburgban: 

 die deiitscbgesinnte Gesonnenschaft; ICGOb. Schwanenorden an der Élbe; 1697b. 

 Leipziger deutsche Gesellscbaft. Ujabb, 1815b. Die berliijische Gesellschaft fíir 

 deutsche Sprache; 1817. Frankfurtischer Gelehitenverein fűr deutscbe Sprache. 

 ") Az académie fran?aise 1629ben eredett, midőn eleinte 6 franczia i'rő : Conrart, 

 Chapelain, Gombeau , Giry , Godeau, Habért, kik egyszer'smind jó barátság- 

 ban is éltek, még királyi engedelem nélkül összegyiilögetni kezdettek. l635ben 

 erősiteté meg királyi végzéssel Richelieu ^s lett véde és despotája is, a' miből 

 ártalmas önkényíi szelleme származott. Szókönyvét ezen akadémia legelőszer 

 1694ben adá ki. így, raegerősi'tetése után 59 év mnlva. Azóta többszer jött 

 ki, bővítésekkel. Jelszava „ul' immortidite'.'-' Nagy befolyását segítette a" franczia 

 udvar' szelleme. Az ujabb idők más rendbe szerkeztetek. Unták hizelkedését, 

 részrehajlását. XIYdik Lajos felől azt teve ki kérdésül jutalomra: Mellyik 

 erénye nagyobb a' Királynak? 's ezt XlVdik Lajos, ki külömben eléggé hiú 

 volt, maga nyomta el. Illy szellemért kívánta Chamfort, eltörőltetését. — 

 Colbert indítására abból lett az académie des inscriptions , „non sinil morr^ 

 jelszóval, ugyan azéra az académie royale des sciences , majd e' jelszóval 

 •jHvenil elperficU.'^ Állítottak más városok is: Soissons 1674befl , Lyon 1700- 

 han, Caen 1705ben , Marseille 1726ban , Houen 1736ban , Dijon 1740ben, 

 Montauban 1744ben, Amicns 1750ben, Bordeaux 1783ban. 



3 



