KISFALUDY KÁROLY FKLETT. 133 



inár korán űzött művészetekben, a' festésben t. i. és drámai költésben: 

 dolgozgatva önmaga, 's tanuló szemmel nézve, >izsgálva mások' dol- 

 gozatait ; gyüjté végre kiterjedt , mély és nehéz ismeretét az életnek , 

 mellyről a' fát}'olt sokféle viszontagság voná le szemei előtt. így lioz- 

 hatá tehát a' literatori pályára azon világ- és emberismeretet, így a' 

 müvészség' azon élő tudomán)át : melly ót tizenkét éviglen , fölötte több 

 első rangú irótársainak is , ragyogtatá. 



Kisfaludy Károlynak azon szép ajándék juta a' természettől, melly 

 szerint lelke' nagy ereje a' legkülönbözőbb formákhoz is tuda simulni 

 annyira, hogy e' tekintetben kérdést lehetne támasztani: a' játékszín 

 volt-e inkább mezeje, vagy az elbeszélő, vagy végre a' lyrai költés? 

 így lön, hogy általa szépliteraturánk nem csak gazdagodnék 's nemesűl- 

 ne ; hanem ő volt drámánk' alkotója ; ő ada léteit nálimk a' novella- 's 

 elbeszélésnek ; ő közelíté első a' népköltést az úgy nevezett müvészköl- 

 téshez , midőn a' magyar népdalt nemesebb értelemben teremte ; terjed el 

 végre munkáin minden nemű bélj eg és szín : tulajdona a' valódi , a' gon- 

 dolkozó művésznek ; 's az új iskola őt másod alapítójának , poétikája' 

 másod atyjának vallja. Egj' tekintet költésünk' állapotjára, mellyben 

 tudnillik ő azt lelte, világot vetend mondottaimra. 



Költőink, kik érdemmel vagy a' nélkül viselik e' nevet, egész a' 

 múlt század' feléig szinte mindnyájan az epos' nemében dolgoztak, 's 

 benne Zrínyi, a' bán és vezér, örökké fennmaradandó mívet ada. Lyrai 

 költésünk először Faludi Ferencz' keze közt Romában 's olasz befolyás 

 mellett nj ere mÜA eszi színt ; de franczia iskolánk' philosophus-poetái' 

 korában újra hervadni kezde; míg Szentjóbi 's Dayka, Csokonai 's Kis- 

 faludy Sándor, végre Kazinczy és Berzsenyi által lépcsőnként a' művészet' 

 magasabb fokaira fölvíve, nemesebb formákban 's szebb illatokkal virágza 

 fel. A' charakterfestés' költése, a' szorosan így nevezhető, mellynek 

 tudnillik a' belső cselekvés lelke inkább mint a' történetek (emezek az 

 epopoeiában vívtak ki magoknak elsőbbséget) ; a' charakterfestés' költése , 

 mondául , mclljoiek két fő formája a' dráma 's az elbeszélés , szinte par- 

 lagon fekütt. Mert emennek nálunk nincs története; a' lelkes Fáy tette 



