KISFALUDY KAROLT FELETT. 135 



akkor franczia dramaturgiánknak is. Bessenyei a' tragocdiában és víg- 

 játékban kísérté meg erejét; ó és társai a' franczia szín' sok remekeit 

 hozák által nyelvünkre: de emezeken hibázott a' franczia csín, amazok- 

 ban a' nemzetiségnek csak szikrája sem csillámlott. ') Játékszínünk sem 

 volt többé. Illy állapotban leié az ügyet azon két budai Országgyűlés 

 melly nyelvünket, ideigleni elnyomatásai után, új díszlésre hozta; 's ez 

 ada léteit az első , rendes szerkezetű magyar játékszínnek is. De szín- 

 darabok nélkül nincs játékszín ; 's akkor sem azok nem voltak , sem arra 

 elkészült férfiaink : mert ha adtak is többen eredeti darabokat ezek csak 

 fogyatkozásaink' nagyságát éreztethetek. Mi vala tehát természetesb mint, 

 tapasztalván már a' franczia dráma' foganatlanságát, német szomszédaink- 

 hoz folyamodni, 's tőlük általvennünk azt, mi nálok épen divatban vala. 

 így történt, hogy juta ug}an figyelem Shakespeare', Goethe, Lessing', 

 Metastasio' és Moliérc' müveinek is; de, ki akkor kezdé elönteni a' 

 német színt bő termékei' özönével: Kotzcbue Ágoston, elunté a' mienket 

 is , kivált Erdélyben; 's így az alig született magyar virág, idegen nemű 

 nedvektől tápláltatva, óhajtott díszben nem fejlődhetek ki. Nem javult 

 dramaturgiánk' állapotja egész a' jelen század' második tizede' végéig : 

 mert az idegen nevek' helyébe magyarok' tétele a' charaktereket ma- 

 gyarokká, a' darabot nemzetivé nem tehette. I^elke, világa idegen volt. 

 E' nagy szükségben lépé fel, kinek ma imnepeljűk dicső emléke- 

 zetét, Kisfaludy Károly: birtokában mind azon tulajdonoknak, mellyek 

 kezesei lehetnek a' színköltő' szerencséjének. Esztendők óta figyelme 

 szinte kirekesztőleg a' drámai költés' hősein függött ; 's midőn egy felől , 

 mint érdeklém, a' nagy világ 's önnön helyeztetése emberisméret' és 

 élettapasztalás' bő forrását nyitá meg előtte, melly nélkül a' tragoedia' 

 mezején nincs boldogulás, a' vígjátékén még kevesbbé ; másfelől a' kül- 

 földi nagy példányok' szorgos tanulása ada elmélkedéseinek, gondolatai- 

 nak formát 's szerkezetet. Azon felül tudta ő azt is, mit a' francziák 

 XIV. Lajos' úgynevezett classicus századában, sőt a' németek is Fridriké- 

 ben még nem látszanak tudni : hogy a' játékszín' rendeltetése magosabb, 

 ') Franczia iskolánkról 1. li' Handb. Iső köt. a' 17d. §t. 



