HK.LMJN-MACVAn MTtnATfRA. 209 



a' Róüiaiak, bizonyosan mind a' kettőt liallattdk a' kimondásban: a' dol- 

 got megfordítva fogják tanítani, t. i. liogy a' latin nyelvben, a' mai ki- 

 mondás szerint, nincs diphtong, van pedig a' magyarban, 's ezek ím' a' 

 Hellénekkel egyezőleg a' következendők : 



at, = ai ár, aj áj: at (jaj) = máj és mai ; yaia (föld) = mája; 



fiotQui = mar/iáe \. marháji. így: í«/, báj 'stb. 

 u = e/, e'í", ej éj: DoaeiSiav (Ncptun) = felejtni ; (iaaú.u (királynak) 



= fejedelmei. így : éj téj 'stb. 

 ot = oj : oixog (ház) = bojtos. 



Jegys. Kazinczy kezdé , 's már többen 1.) jól követik, egy tagba összehúzni ezeket; 

 nielly olvasztások e'pen olly szépek, mint az elválasztások a' hellén költőknél. 

 Tudjuk, hogy- Iidsai , énekei, többes számú neveinkben az i birtokot jelentő 's 

 azért nem a' gyökér sajátja ; de hát a' latin és hellén második és harmadik egyes 

 számú eseteikben az e v. i melly oda forrasztatik az «-hoz , gyökér sajátja-e ; 

 's nem inkább birtokot , tulajdont jelentő betü-e ? Különben is mind természe- 

 tesen olvad az össze , a' mi törvényesen olvad össze a' nyelvben. Fábchich is 

 meré oldni 's irni : iálszik játszik helyett. 

 2.) Voltak, mint Kalmár (Prodrom) kik hosszií hangzóinkban láttak kettősöket. Nem 

 tagadhatni , hogy igen gyakran két összeolvadt hangzó hallatszik ezekben , 's a' 

 régiek két hangzóval is irták. De azért , mert természetesen hosszií valanielly 

 hangzó, nem következik, hogy kettőből olvadt össze; a' sejtett kettős hang 

 sem minden hosszúban találtatik: az a, ó, M-ban bizonyosan nem; a' többiben 

 is csak a' köznép' szájában némelly vidéken, p. o. a' Palóczoknál. A' régiek 

 végre , mert nem saját betűkkel éltek , csupán szükségből kettőztetek a' hosszú 

 hangzókat, 's ezt sem tevék egyezőleg, sem állhatatosan. Nem fog utón kívül 

 lenni, a' régiek' Írásmódjukat röviden kimutatni, 's itt egyedül n' hangzókra 

 nézve : 



á = a , T. aa , de ritkábban. 



a = a, V. o 's ez gyakrabban. 



é = e V. ee, v. i. 



e = e V. i ritkábban. 



í = i V. y. így a' rövid is. 



ö = o, u, ov és w. 



= o, u, vv, uv. 



27 



