212 ÉRTEKEZÉSEK. 



második a' Helléneknél jő elé : ntiaoam , nxijaau} (megretteíiek); ná- 

 lunk pedig ő áll é helyett: kérem., köröm; megtérteit megsórtött ; 

 csév csóv. 



Jegyz. Az elé és elő, különb értelműek léve'n , rosszul cseréltetnek fel: előmegyek , 

 praeeo ; ele'megyek , prodeo. 



I. = >; (í = é) rro^tog jroA?;og ^ városé ^ ; szeh'd szeléd } tanít tanét; alig 

 alég ; barnítom barnétom ; Molnár Alb. barnéjtom. Nálunk ollykor 

 i = e : világ , velág ; villa , vella ; ifjú , ejju Molnár Alb. 



/ = 11 (i = ü): a' Helléneknél ritkábban : rQtcpalia TQvcpaXua ( három ta- 

 réju sisak) xaivw fut. y.avaut (gijujtom.) Nálunk gyakrabban: dics, 

 dücs ; idő., ndő ; míves , művet. Nálunk még az i és u is felcserél- 

 tetnek: lyik^ lyuk; tik., tyúk; tudva van, hogy régieink y-nal éltek 

 a' rövid i helyett /. 209. lap. 



= ce (o := a) eixoai, sixaai J^k/isxJ ; oatra, aaaa C akármik) bi.(ov, áfia 

 (együtt.) Nálunk még gjakrabban : ovas, avas; bol/ut, balha; asz- 

 talnak, asztalnak; bajnok.^ bajnak. Az idegenekben különösen az 

 o és í cseréltetnek fel: abroncs, abrincs ; oskola, iskola. 



o = t/ (o = u) : ovopia, ovvficc ( tiév); bfioiov , vfoiov (hasonló); házból, 

 házbiil ; járol, járul; jiodva , pudva. így a' régiek irták: Jmg , pu- 

 hul; hogy , pokol helyett. 



Jegyz. Figyelmet érdemel a' Horvát István úr felélesztette Írásmód , mellyet ezen 

 munkámban vettem fel először én is : kalajvik , kalapok fkalapjokj helyett , az az : 

 a' többes számú harmadik személyü birtokos esetben o helyett ií-\?í\ ; e vagy q 

 helyett á-vel élni. Ezt az Írásmódot, látván a' nyelv' szelleméből az eftele fel- 

 cserélésnek szabadságát , kettő ajánlja : első az , hogy több vidéken hallani azt 

 a' közbeszédben : attyuk , uniiyuk 'stb. a' második , a' mi fontosb . hogy illy mó- 

 don a' birtokot jelentő többes szám a' független többestől folyvást megkülön- 

 böztetik: házuk házok; tudományuk tudományok; ökrük ökrük; 's igy már nem 

 fog ellenvetésül szolgálhatni a' dévaj szeszély, hogy a' .Magyarok' ökrök, mert 

 már nem ökrök hanem ökrük lesz a' Magyaroknak. — De itt most az a' kérdés 

 támadhat , vallyon nem kellene-e az ő névmást is , mellyből ered az a' szemé- 

 lyes ragaszték w-nek mondanunk , mint több vidéken mondják is ? Azonban lát- 

 juk , hogy a' névmások mint ragasztékok nem egyféléleg változnak. 



