214 ÉRTEKEZÉSEK. 



d) 4' kettősök' változásaikban. ^ Ezek a' Helléneknél , nem kü- 

 lönben mint az cg}'es hangzók , felcseréltetnek majd egjinással majd egy- 

 szerű, többnyire hosszú, ritkán rövid magánhangzókkal: yaia {föld') yto- 

 fUTQiia (^földmérő) ; naíaiog Qrégf) naXtiog (ugyan az); y.leidag, xXccdag (kul- 

 csokat) ; (fű.tív , (fű.jjv Qszeretnf) ,• xzetvuj , xtulvu Qölök) oveiQog , ovoigog 

 (álom) ; nleiv , n}.tvv (több) ; Xoyov , loyoio Qok , beszéd.) A' magyarban 

 is történnek hasonlók: ohaJt, okit (Tinódi); ájtatos, áhítatos ; énekei., 

 éneki ; fej ., fő ; elejbe, elébe, elibe. 



Végre a' magánhangzók valamint a' hellénben majd összevonulnak 

 (crasis), majd megoszlanak (diaeresis) majd felvétetnek (paragoge) majd 

 ismét kilöketnek (syncope); úgy a' magyarban is: a' Helléneknél össze- 

 VOnulnak: nouo) , nolm (csinálok) ytlaeig , yt7.ag (mosolygsz) ; ^oSe)ig, no- 

 di/g Qlábok) aA>;Ö£osj ahidovg (igazé.) A' magyarban: társai, tárai; az 

 összetettekben: A «/aaí?áí, haladás; gazdauram, gazduram; oda ide- 

 adja^ od idadja; lelkiismeret , lelkismeret ; kétségbeesés, kétségbesés 

 'stb. — A' Helléneknél megoszlanak leggyakrabban a' kettősök úgy hogy 

 az egyhangú kettős két különös hangot ad; 's ez nálunk is igy történik, 

 mint fennlátók. A' Helléneknél felvétetnek : ía^itőov, eSantdov (pallózat , 

 igazabban lábalzat, v. lábalt); íiv).(oQog, ^tvXauiQog (kapuőr.) A' Magya- 

 roknál: bajsz , bajusz; szélt, szelet; hajtok , hajit ok ; irt , irott ; hulld, 

 halljad; igy több mássalhangzón végződő egytagú szavakban, niint:»íe7í, 

 máj, csőv ; méhe, mája, csöve. — Fábchichnál : énekelettünk ; selyemes ; 

 csurogat ; tevett. — A' Helléneknél kilöketnek: aaregoni}, CTegoTttj (villám) 

 naiSavoq, naiSvog (gyermekes) lytvizo, syevro (lön.) A' Magyaroknál: éhe- 

 kelek, éneklek; esküszöm, eskszem; aluvás , alvás; szükségképen: sze-^ 

 relmet , szerelemet helyett. 



e) A' mássalhangzók^ változásaikban. — A' felette kényes Hellé- 

 nek a' széphang kedvéért folyvást sértik az etümologiát; főtörvényök, 

 hogy a" három osztályú betűk folyvást vagy késérjék vagy kerüljék egy- 

 mást : a' vékony vékonynyal ; a' kémén)' keménynjel ; a' közép középpel pá- 

 rosodik (tetiuis tetiuem; média mediam; adspirata adspiratam post se 

 reqmrit.) Mi illy kényesek a' magánhangzókra nem pedig a' mássalhang- 



