226 ÉRTEKEZESEK. 



Jegyz. SíSaaxa ige jő a' 5a(«-ból , melly itt ott elejő Home'rosnál 's teszen : 1) tant'íoi; 

 2) tanulok; 3) őaiivai. , tud/ti; 4) Seöaos, (Jonjios , őutifiov , tanult, tudós. Mit gon- 

 dolunk ? régi , kiveszett gyökszó a' Helléneknél , de Homérosnál még fennvan 's 

 némelly más költőknél ; nem pelasgi maradvány ? — A' magyarban ezek : dal , 

 dana; tanul, tanít, tanács, tud; nem elváltoztatásai-e vagy szármozottai a' 

 szinte úgy kiveszett írt«-nak , 's talán, talán dan-nak, mire a' dánul v. danol "s 

 dana szavak emlékeztetnek ? a' Hellén Saeiv , összehúzva Snv ! De hagyjuk ezeket. 

 A' tan gyökérnek még is nagy hasznát vehetnők ! 

 qTíí.'ko) , rendelek , küldői. 

 grellíSdai nva, valakit hivatni. 



b) behatőlag szenvedő értelemben , (nielly esetben a' gyökérige majd egyszeriileg 

 cselekvő , majd mi'velte tő.) 



«riör>;jta, költöm^ felállítom. 



avtarcf^ac (küzéj) forma) kelek , felkelek. 



ívípQaivou , gyönyörködtetem ; 



íVífQaivoftai , gyönyörködöm. 



ffvlaaaüi , őrzöm ; 



(pvíctasaSat tov xivSvvov , őrizkedni a' veszedelemtől. — Itt 

 lűncs míveltető; mi hát? közép az átható és szenvedő között? épen nem, 

 hanem az átható cselekvőből leszen beható : önnön magát őrzi, mit a' 

 Latin ugyanazon egy igének változtatásával tenni nem tud , tud pedig a' 

 Hellén és Magjar. 



cpoi3íu) , rémítek , ijesztek ; 



(fo^ovftai , rémülök , ijedek , félek. 

 A^ latin szenvedüleg mondhatná, ott timeor , itt terreor ; de a' hellén 

 és magyar érthetetlen neki. 



noQsvío átverem, hajtom; 



noQtvofiai, átverődöm , vergődöm. 

 íme a' Magyarnak ujvégzetü behatója ? illyenek : hajtom , hajlom , 

 hajlítom ; hódulok , hódítok ; lapulok , lapítok ; félek ,f élemlem ; féltem őt. 

 ftavu, szüntetem; ízctvof^m, szűnöm. — Itt a' magyar míveltető érte- 

 lemnek a' hellén cselekvő forma felel meg, miért? mert a' hellénnél kö- 



