tá es kőhiderü. 235 



lesz : T=(g+t)j^^^^l^ • — G. Itt , a' kis betűk az előttünk lévő kisebb ge- 

 rendácska mértékeit tévén, és a' nagyok a' nagy gerenda könnyen meg- 

 tadliatú szélesség , magasság , hosszaság' méreteit : csak a' G-nek , az az a' 

 nagy gerenda nehézsége' megtudásán akadhatunk fel. De ez a' G is , az 

 ugyan azon neraú kisebb gerenda g nehézségéből könnyen kijő. Mert 

 annyiszorta nehezebb a' nagy gerenda G, a' kis g-nél, a' mennyiszer na- 

 gyobb hizakja van annak; az az: G:g = SMH: smh és így G=g—- r-. E' 

 szerint tehát az a' teher=T, a' melly már épen eltörné a' nagjobb ge- 

 rendát, lesz: T==(g-t-t) ' ' — S^Th ^' faerőnek egy olly alap egyen- 

 lítése, mell}et sokképen lehet használni. 



Azonközben világos, hogy ama g, ésG hasonlatjai, nem csak egj'es 

 gerendákra, hanem egész öszvetett fa alkotmányokra is alkalmaztathat- 

 nak; a' mikor a' kis g lesz a' nagyobb építendő fa alkotmánynak kis 

 másolatja, melly, ha nem mindenben volna is hasonló a' nagygyal , de szük- 

 ség, hogy -, — ?és -, a' kis és nagy formáknak minden részeiben állan- 

 dó aránjTiak legyenek. 



Ez által tette a' feltett T egyenletét a' tisztelt emlékozetü tudós 

 hazafi igen nagy hasznúvá. Ezen hasznokat legjobban által láthatjuk , 

 ha azonlegegyszerúbb esetet vesszük fel,mellybena'kis másolat az ugyan 

 azon fa nemből teendő nagyobb alkotmánjTiyal épen hasonló lesz, az az ha 

 - = - = Y egyenlők , vagy a' kis másolat minden méretei , bizonyos 

 számszor(lO, 50, vagy közönségesen a-szor) lesznek kisebbek a' nagy 

 alkotmány megfelelő méreteinél. 



Ha azért ezen felvett a hasonlatszámot tesszük az — = — =: -r helyett , 

 lesz: T=(g-i-t)2". — gaaa, vagy T=s:(g-t-t)a' — ga' az az, öszvevéve 

 T:=a'(g+t — ga) =a''(t — g(a-i), az az (magyarul olvasni jobban esik 

 visszájáról balra). Az egyhíján vett hasonlatszám sokszorozva a' itt 

 másolat nehézségével , kivéve o' másolatot éjien eltörő teheröól , és ez 



30* 



