FA ÉS KÓHIDERŐ. 239 



Fel kell tehát hagynunk a' kőhídak' birálatjaiban a' kis másolatok 

 szerint való meghatározásokon. És mivel minden fellengős sokságvcté- 

 seink mellett is, a' bolthajtások' erejéről, előre vagy bizonyosan még 

 mind eddig is igen keveset tudhatánk : nincs más mód , mint : a' kóhída- 

 kat, a' már készen lévő leggazdálkodóbban építettek szerint , hasonlí- 

 tások után építeni. 



A' kőhídak erejét változtatja: 1.) A' két kőláb között való híd- 

 hossz, =h,H. 2.) A' boIték kövei' magassága, vagya' bolt vastagsága = 

 m, M. és 3.) a' boltmagasság, mellyre a' bolt, a' maga párnáitól felkava- 

 rodik =m, 31. "Ezek közűi, tudjuk, hogy a' hid erejébe a' bóltékkő 

 magassága (m, M,) második emelete szerint jő be, (az az mint m^ ésM'). 



Hacsak nagysági hasonlatba vesszük a' K, k, kőhídakat, világos, 

 hogy hasonlataink lesznek: K: k = rP: h'=if/": w»'==M*: m^ az az, 

 (mint minden hasonló hízakok), úgy vannak mint az egynemű oldalak 

 harmadik emeletei. Mivel pedig a' hiderőre kell itt mindent iránj ózni : 

 ezen hasonlatot, ollyan üszvetevésre kell vinni, a' mellybe azon boltozat 

 mennyiségek jöjjenek be, mellyek a' híderőt teszik öszve; és így, mint 

 tudjuk, az «»2 , m, és h viszonyaira. Úgy de látni való hogy a' hason- 

 latban kell lenni: 



m : M =h : H. — épen úgy az m'-re nézve hasonlítván : 



m^ : il/-=h' : H^ és így ezeket öSzvetévén lesz: 

 min^ •.^lM-=\v : IP, az az észvetett hasonlat, melly alatt kell 

 lenni minden kőhídak egymásra vitt erejének. 



Csak az az igen ismeretes hasonlat tehát ez, melly szerint a' 

 hízakok' hasonlati esetében , a' hosszaságok harmadik emelete , úgy van mint 

 a' magasságok harmadik emelete (cubi longitudinum sünt ut cubi altitu- 

 dinum): csakhogy, kétféle m ,m magasságok jővén be a' bolt erejébe: az 

 m,-boltkő, mint második rangú úgy jó be mechanikai természetéhez- 

 képest az m mellé. 



