FA ES KUIIIDERU. 243 



3. Ezen hasonlat' törvényei szerint, ha 50 öl hosszú és 10 ül magas bol- 

 tozatot rakatunk; minthogy igy h=;300' és m=:60': keli lenni : 

 log. OT=0,31875S8— 2-H 3 log. 300-log. 60 mellybol, elfejtve lenne 

 «»= 13 , 97 láb , vagy 2 öl és majd 2 láb. 

 így nevekednék a' bóltékkő' migassága, — ha a' kőlábak' távolságait 

 neveinők, ollyan nagyra, hogy utoljára a' bolt felrakásokra illendő erős 

 boltállásokat szerkeztetni , még nagyobb mesterség lenne. 



13. §. 

 Még is kisebbíthetjük a' boltékkő' magasságát ezen az úton is vala- 

 mennyire. Mert láthatjuk a' köz formából m=\/'^^-—(l2.§.)\agy 

 ha a' nagy betűk \/---jj— ^helyett teszünk=a — t: az, m=a\/— ból: 

 1. Ha nő az m vagy a' boltmagasság: kisebbedik az m vagy a' bóltékkő 

 magasság. És igy a' magasabb bolt véknyabb lehet ('s megfordítva) 

 így kellett a' heraulti hídban, mellyben ^=^=:7, és igy az m irá- 

 nyosan igen kicsiny, az «»-nek S^-nak, nagyobbnak lenni, 's majd 

 nem annyinak, minta' florencziai 130' hosszú hídban. Még ennél is 

 nagyobb a' ^ iránya a' Quadalquiuir vizén Valenceban lévő hídon , 

 hol hi=40', és m csak =4', következésképen ^ = 10. Ebben a' 

 hídban, a' mi számvetéseink szerint a' boltkő m = 2, 635 láb. A' 

 melly ha fél karikára építetett volna, és igy^=2 = |a;a' hol 

 tehát lett volna m = 20: az m-nek csak 1 , 1785 — lábnak kellett 

 volna ugyan ezen felvetések után lenni. 

 2. Ha állandó iránya van az — nek ; p. o. a' fél karika boltokban , mcly- 

 lyekben , az m = j mindig : akkor az m nő vagy fogy mint a' 

 h. Mert ekkor lesz 31:m = aU^^: ah ^^^ = HV2 : hV^ 



= H : h Igy lenne az egyenes boltozásokban is mellyekben m = o 



ésigyi=oo: M: «i = aH\/oo: ahVoo: vagy M: m = H: h. — 

 Mivel tehát a' neuillyi hídban íí=*-|^ = 4: minden illyen arányba épí- 

 tett hidakban a' köveh mint a hosszak. És igy 80 öl hosszú hídra 

 nézve H: h=i7/: tn vagy 



31* 



